Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

Výročná správa o stave vysokého školstva za rok 2008
 (Materiál vypracovaný v súlade s § 102 ods. 2 písm. c) zákona č. 131/2002 Z. z.)

Bratislava, jún 2009

Obsah
Výročná správa o stave vysokého školstva za rok 2008
Úvod
Stručný prehľad najdôležitejších informácií o vysokom školstve v roku 2008
Časť I
1. Správa o činnosti vysokých škôl v roku 2008
1.1 Právne podmienky
1.2 Poskytovatelia vysokoškolského vzdelávania
1.3 Poskytovanie vysokoškolského vzdelávania
Systém vysokoškolského vzdelávania
Študenti
Prijímacie konanie
Vysokoškolská mobilita
1.4 Zamestnanci vysokých škôl
1.5 Vysokoškolská veda a technika
Podprogram Vysokoškolská veda a technika
Aktivity verejných vysokých škôl v rámci štátnych programov a projektov podporovaných Agentúrou na podporu výskumu a vývoja
Publikačná činnosť
1.6 Rozvoj vysokého školstva
1.7 Systém sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb
1.8 Sociálne a ekonomické podmienky študentov
2. Správa o hospodárení verejných vysokých škôl v roku 2008
2.1 Výška dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2008 a spôsob ich rozdelenia
Výška  dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2008
Spôsob rozdelenia dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám
2.3 Výsledky hospodárenia verejných vysokých škôl za rok 2008
Sumárne údaje zo súvah verejných vysokých škôl k 31. decembru 2008
Sumárne údaje o výnosoch a nákladoch verejných vysokých škôl
Štruktúra nákladov a výnosov v hlavnej činnosti
Kapitálové výdavky
Časť III
3. Záver k správe

Výročná správa o stave vysokého školstva za rok 2008
Ministerstvo školstva SR (ďalej len „ministerstvo“) v súlade s § 102 ods. 2 písm. c) zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon“) každoročne vypracúva a zverejňuje výročnú správu o stave vysokého školstva. Tento dokument obsahuje výročnú správu o stave vysokého školstva za rok 2008.
V úvode správy sú v stručnej forme zhrnuté najdôležitejšie informácie o vysokom školstve v roku 2008.  
Prvú časť správy tvorí správa o činnosti vysokých škôl v roku 2008. Je zameraná na plnenie ich hlavných úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania, v oblasti vysokoškolskej vedy a techniky, v oblasti rozvoja a v oblasti sociálnej podpory študentov. Druhá časť je venovaná hospodáreniu verejných vysokých škôl. Správa je doplnená podrobnou tabuľkovou prílohou.
Správa vychádza z údajov, ktoré vysoké školy uviedli vo svojich výročných správach o činnosti a výročných správach o hospodárení za rok 2008, ďalej z oficiálnych štatistických údajov a z údajov, ktoré má ministerstvo k dispozícii v rámci svojej koordinačnej činnosti. V správe sa využívajú aj poznatky získané na  stretnutiach so Slovenskou rektorskou konferenciou a Radou vysokých škôl.
Správa sa zaoberá len vysokými školami v pôsobnosti rezortu ministerstva, teda verejnými vysokými školami a súkromnými vysokými školami a stručne mapuje činnosť zahraničných vysokých škôl. Nezaoberá sa vysokými školami v rezorte obrany, vnútra ani zdravotníctva. V ďalšom, ak neuvedieme inak, budeme vysokou školou rozumieť verejnú vysokú školu alebo súkromnú vysokú školu. V časti o hospodárení sa správa zaoberá len verejnými vysokými školami.
Pre prehľadnosť a ľahšiu možnosť odvolávok sú jednotlivé odseky v ďalšom texte priebežne číslované.

Úvod
Stručný prehľad najdôležitejších informácií o vysokom školstve v roku 2008 
(1) V roku 2008 pokračoval nárast počtu študentov vysokých škôl a dosiahol hodnotu 225 766, čo predstavuje medziročný nárast o 2,6 %. Z hľadiska počtu študentov verejných vysokých škôl nastal pokles medziročne o 0,6 %.
(2) V roku 2008 mierne vzrástol podiel novoprijatých študentov na populácii 19-ročných, keď podiel novoprijatých predstavoval 71,7 % na populácii 19-ročných (45,9 % v rámci dennej formy štúdia).
(3) V priebehu roka 2008 riadne skončilo vysokoškolské štúdium na verejných a súkromných vysokých školách v prvom stupni 34 421 študentov, v druhom stupni 24 373 študentov. Doktorandské študijné programy riadne skončilo 1 548 študentov.
(4) Za nedostatok súčasného stavu je potrebné považovať pretrvávajúcu nízku mobilitu študentov a zamestnancov, ako aj nízky podiel zahraničných študentov na našich vysokých školách. Za ostatné roky je však trend v tejto oblasti pozitívny, keď napr. v podprograme Erasmus v akademickom roku 2006/2007 vycestovalo o 26,0 % viac študentov v porovnaní s predchádzajúcim rokom.
(5) Priemerný plat zamestnanca verejnej vysokej školy v roku 2008 bol 24 226 Sk, čo je o 8,9 % viac ako v roku 2007. Priemerný plat vysokoškolského učiteľa verejnej vysokej školy v roku 2008 bol 31 224 Sk, čo je o 8,3 % viac ako v roku 2007. V roku 2008 bol priemerný plat profesora verejnej vysokej školy 44 745 Sk.
(6) Podpora vysokoškolskej vedy a techniky v rámci finančných prostriedkov vyčlenených na vysoké školstvo v kapitole ministerstva v roku 2008 predstavovala 1,092 mld. Sk.
(7) Za rok 2008 verejné vysoké školy zaznamenali 39 033 publikačných výstupov, z toho v karentovaných časopisoch 1 767.
(8) V akademickom roku 2007/2008 bola maximálna mesačná výška sociálneho štipendia 7 200 Sk, v akademickom roku 2008/2009 vplyvom zvýšených súm životného minima 7 500 Sk pre študenta študujúceho mimo miesta trvalého pobytu.
(9) V rámci schváleného rozpočtu na vysoké školstvo bola na dotácie verejným vysokým školám vyčlenená čiastka 12 865 232 tis. Sk pozostávajúca z bežných dotácií (ďalej tiež “BD”) v objeme 11 763 376 tis. Sk a kapitálových dotácií (ďalej tiež “KD”) v objeme 1 101 856 tis. Sk. V priebehu roka 2008 bol schválený rozpočet verejných vysokých škôl upravený na objem 12 719 019 tis. Sk. 
(10) Verejné vysoké školy hospodária podľa rozpočtu výnosov a nákladov. Celkové náklady verejných vysokých škôl v roku 2008 v hlavnej činnosti predstavovali 15 318,5 mil. Sk a celkové výnosy verejných vysokých škôl v roku 2008 v hlavnej činnosti boli 15 790,8 mil. Sk. 
(11) V roku 2008 skončilo s kladným hospodárskym výsledkom svoje hospodárenie 18 verejných vysokých škôl. Hospodársky výsledok verejných vysokých škôl za rok 2008 v hlavnej činnosti bol zisk vo výške 272,4 mil. Sk. Celkový hospodársky výsledok bol zisk v objeme 371,3 mil. Sk.
(12) Správa a jej tabuľková príloha aj v tomto roku poskytuje ďalšie podrobné informácie o stave vysokého školstva v SR za rok 2008. 

Časť I
1. Správa o činnosti vysokých škôl v roku 2008
(13) Prvá časť správy sa zameriava na hlavné činnosti vysokých škôl v roku 2008 a podmienky, za ktorých tieto činnosti vykonávajú.
1.1 Právne podmienky
(14) V roku 2008 boli prijaté štyri zákony, ktorými sa menil alebo dopĺňal zákon o vysokých školách. Išlo o štyri stručné novely zákona:
a)      Prvou novelou zákona sa vypustili ustanovenia zákona, ktoré osobitne upravovali pracovný čas vysokoškolských učiteľov (zákon č. 129/2008 Z. z.).
b)      Druhá novela zákona upravila postavenie štátnych vojenských vysokých škôl v súvislosti so zrušením strednej vojenskej školy v Liptovskom Mikuláši (zákon č. 144/2008 Z. z.).
c)      Tretia novela zákona upravila podmienky prijímania na druhý stupeň externej formy štúdia v zdravotníckych študijných odboroch (zákon č. 282/2008 Z. z.).
d)      Štvrtá novela zákona bola prijatá v súvislosti so zavedením meny euro.
(15) Okrem toho boli predložené ďalšie dva poslanecké návrhy zákonov, ktorými sa mal meniť alebo dopĺňať zákon o vysokých školách, k ich prijatiu nedošlo.
(16) V októbri 2008 bolo publikované nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 420/2008 Z. z. o určení limitov súm finančných prostriedkov na zabezpečenie štúdia v študijných programoch v externej forme, ktorým sa pre jednotlivé verejné vysoké školy určili limity na zabezpečenie bezplatného štúdia v externej forme v akademickom roku 2009/2010 a bolo vydané opatrenie Ministerstva školstva SR, ktorým sa určilo maximálne školné v externej forme štúdia pre verejné vysoké školy na akademický rok 2009/2010.
(17) Od júna 2008 rozhodlo ministerstvo o zmene kritérií Akreditačnej komisie používaných na vyjadrovanie sa o spôsobilosti vysokej školy na uskutočňovanie habilitačného konania a konania na vymenúvanie profesorov. Hlavnou zmenou bolo zavedenie niektorých spoločných požiadaviek na kritériá vysokých škôl, podľa ktorých vedecké rady vysokých škôl posudzujú splnenie podmienok na vymenovanie za docenta/profesora. V prípade požiadaviek na profesora ide najmä o publikovanie najmenej jednej monografie, najmenej jednej vysokoškolskej učebnice a dvoch skrípt alebo učebných textov, vyškolenie najmenej jedného doktoranda, s osobitnými podmienkami pre umelecké odbory, či určenie minimálneho trvania pedagogickej činnosti žiadateľa.
(18) Z hľadiska evidovania publikačných výstupov a umeleckých výkonov vysokých škôl ministerstvo vydalo smernicu č. 13/2008-R zo 16. októbra 2008 o bibliografickej registrácii a kategorizácii publikačnej činnosti, umeleckej činnosti a ohlasov.
(19) V roku 2008 nadobudla platnosť novela vyhlášky Ministerstva školstva Slovenskej republiky o priznávaní sociálneho štipendia študentom vysokých škôl, ktorá sa stala účinnou od 1. januára 2009.
(20) V závere roka 2008 bola vypracovaná novela zákona, ktorú vláda SR predložila Národnej rade Slovenskej republiky v roku 2009.
(21) Na základe podnetu študentov nariadil minister školstva v priebehu roka 2008 vykonať kontrolu na všetkých verejných vysokých školách vo veci dodržiavania zákona najmä vo veci školného a poplatkov spojených so štúdiom. Hlavným zisteným nedostatkom bolo neskoré zverejnenie školného a poplatkov spojených so štúdiom na deviatich verejných vysokých školách. Zákon od roku 2002 vyžaduje, aby verejná vysoká škola zverejnila školné a poplatky spojené so štúdiom najneskôr dva mesiace pred posledným dňom na podávanie prihlášok na štúdium.
1.2 Poskytovatelia vysokoškolského vzdelávania
Rovnako ako v roku 2007, v roku 2008 poskytovalo vysokoškolské vzdelávanie 20 verejných vysokých škôl, 10 súkromných vysokých škôl a tri štátne vysoké školy. V súlade s novelou zákona z roku 2007, požiadali od začatia jej účinnosti štyri vysoké školy zo zahraničia (dve z Českej republiky, jedna z Poľska a jedna z Cyperskej republiky) o udelenie oprávnenia na pôsobenie v Slovenskej republike ako zahraničná vysoká škola. V súčasnosti majú dve zahraničné vysoké školy oprávnenie na pôsobenie na území Slovenskej republiky Bankovní institut vysoká škola, a. s. (sídlo v Českej republike) a Vysoká škola medzinárodních a veřejných vztahů Praha, o. p. s. (sídlo v Českej republike).
 
(22) V roku 2008 nebola ukončená ani jedna komplexná akreditácia vysokej školy. V závere roka prebiehala komplexná akreditácia na 19 verejných vysokých školách, štyroch súkromných vysokých školách a troch štátnych vysokých školách. Komplexná akreditácia UVL Košice bola ukončená v januári 2009.
(23) V roku 2008 nevznikla v Slovenskej republike nová vysoká škola a začali dve konania o udelenie štátneho súhlasu na pôsobenie ako súkromná vysoká škola.
1.3 Poskytovanie vysokoškolského vzdelávania
Systém vysokoškolského vzdelávania
(24) V roku 2008 vysoké školy poskytovali vysokoškolské štúdium v dobiehajúcich študijných odboroch zriadených podľa predchádzajúcich právnych predpisov a  v študijných programoch podľa platného zákona, ktoré sú organizované kreditovým systémom štúdia. V roku 2008 končili prví absolventi trojročných bakalárskych študijných programov, ktorí boli prijatí na štúdium v akademickom roku 2005/2006 (prvý rok v ktorom mohli vysoké školy prijímať len na študijné programy akreditované podľa nového zákona).
(25)  Práva konať štátne skúšky v študijných odboroch bakalárskeho štúdia podľa predchádzajúcich predpisov zanikajú vysokým školám najneskôr 31. decembra 2009, v magisterskom a inžinierskom štúdiu 31. decembra 2011 v prípade doktorského štúdia 31. decembra 2012 a v prípade doktorandského štúdia 31. decembra 2012.
(26) V roku 2008 ministerstvo nerozhodlo o zmene sústavy študijných odborov Slovenskej republiky. V rámci deviatich skupín študijných odborov bolo možné získať vysokoškolské vzdelanie v 362 študijných odboroch, z toho v 167 v prvom stupni, v 166 v druhom stupni a v 314 študijných odboroch v treťom stupni vysokoškolského vzdelávania.
(27) V roku 2008 ministerstvo na základe vyjadrenia Akreditačnej komisie priznalo verejným vysokým školám a súkromným vysokým školám 353 práv udeľovať absolventom študijného programu príslušný akademický titul. V 205 prípadoch išlo o predĺženie pôvodne časovo obmedzeného práva. V ďalších prípadoch začatím komplexnej akreditácie vysokej školy sa zo zákona predĺžila platnosť časovo obmedzených práv.
(28) V roku 2008 ministerstvo na základe vyjadrenia Akreditačnej komisie rozhodlo o 27 priznaniach práv vysokým školám uskutočňovať habilitačné konanie a konanie na vymenovanie profesorov.
Študenti
(29) V akademickom roku 2008/2009 študovalo na vysokých školách 225 766 študentov, čo je medziročné zvýšenie o 2,6 %. V uvedenom počte tvoria občania SR 219 439 študentov, čo je 97,2 % z celkového počtu.
(30) Na verejných vysokých školách študovalo 194 992 študentov (86,4 %), študentov súkromných vysokých škôl bolo 30 774 (13,6 %). Počet študentov na verejných vysokých školách v dennej forme štúdia medziročne vzrástol o 4,0 % a klesol o 10,1 % v externej forme štúdia, čím celkovo počet študentov verejných vysokých škôl medziročne klesol o 1 079 (o 0,6 %), na súkromných vysokých školách medziročne vzrástol počet študentov v dennej forme štúdia o 41,8 % a v externej forme štúdia o 25,9 %, celkovo o 6 786 študentov (o 28,3 %).
(31) Podiel občanov SR na súkromných vysokých školách bol 13,2 % z celkového počtu študentov - občanov SR a podiel cudzincov na súkromných vysokých školách bol 29,0 % z celkového počtu študentov – cudzincov. Najväčší podiel študentov – cudzincov na celkovom počte študentov vysokej školy má súkromná vysoká škola DTI Dubnica nad Váhom (20,1 %). Jedenásť vysokých škôl nemá ani 1 % cudzincov z celkového počtu študentov vysokej školy, na piatich vysokých školách študuje viac ako 10 % cudzincov z celkového počtu študentov vysokej školy. Podiel cudzincov na počte študentov súkromných vysokých škôl je 6,0 %, na verejných vysokých školách 2,3 %. V počte cudzincov nie sú zohľadnené počty študentov prijatých v rámci akademickej mobility.
(32) Z občanov SR v externej forme štúdia študovalo 36,1 % študentov vysokých škôl. V rámci jednej vysokej školy (DTI Dubnica nad Váhom) všetci študenti študujú externe. Na súkromných vysokých školách študuje externe 82,9 % študentov, na verejných vysokých školách 29,0 %. Najväčší podiel externistov – občanov SR z verejných vysokých škôl má Univerzita J. Selyeho (47,4 %).
(33) V roku 2008 bolo 9 162 študentov (občanov SR) v treťom stupni vysokoškolského vzdelávania na verejných vysokých školách, čo je o 5 % menej ako v roku 2007. Naopak v dennej forme štúdia vzrástol na verejných vysokých školách počet doktorandov o 401 (o 10,5 %). Najväčší podiel študentov doktorandského štúdia v dennej forme štúdia zo študentov v dennej forme štúdia (z občanov SR) má VŠZSP Bratislava, a to 9,2 %. Táto vysoká škola má celkovo 272 študentov (občanov SR) v dennej forme štúdia a cez 12 tis. študentov v externej forme štúdia.
(34) Podrobnejšie údaje o počte študentov podľa stupňa štúdia, formy štúdia a štátneho občianstva sú uvedené v tabuľkách č. 1a a 1b.
(35) V priebehu roka 2008 riadne skončilo vysokoškolské štúdium na verejných vysokých školách v prvom stupni 34 421 študentov (57 % z absolventov), v druhom stupni 24 373 študentov (40,4 % z absolventov) a v treťom stupni 1 548 študentov (2,6 % z absolventov). Podrobnejšie údaje o počte absolventov sú v tabuľke č. 2.
(36) Vysokoškolské vzdelávanie poskytovala v roku 2008 aj jedna zahraničná vysoká škola. V akademickom roku 2008/2009 počet jej študentov v Slovenskej republike dosiahol 2 375.)
(37) Podľa údajov z centrálneho registra študentov z októbra 2008 verejné vysoké školy evidovali povinnosť uhradiť školné v akademickom roku 2008/2009 v prípade 18 560 študentov a k 31. októbru 2008 odpustili povinnosť uhradiť školné 306 študentom. Povinnosť uhradiť školné vznikla 9,7 % študentom z ich celkového počtu. Najväčší podiel študentov, ktorým vznikla povinnosť uhradiť školné mala TvU Trnava (21,0 %). Celkové výnosy verejných vysokých škôl zo školného boli v roku 2008 v sume 466 379 tis. Sk, v tom školné od cudzincov 177 302 tis. Sk.
Prijímacie konanie
(38) Z hľadiska medzinárodných porovnávaní sa ako štandardný parameter uvádza podiel novoprijatých študentov na populácii 19-ročných. Pri počte 19-ročných 78 179 v roku 2008 dosiahol tento parameter v dennom štúdiu pri počte novoprijatých 34 284 hodnotu 45,9 %, v externom štúdiu pri počte novoprijatých 20 180 hodnotu 25,8 %, teda spolu 71,7 %. Počet novoprijatých študentov je uvedený v tabuľke č. 3.
(39) V roku 2008 bolo podaných 142 873 prihlášok na štúdium na vysokej škole v študijných programoch prvého stupňa, resp. v študijných programoch spájajúcich prvý a druhý stupeň štúdia (v tom 109 795 na dennú formu štúdia). Medziročne počet podaných prihlášok klesol o 10 904 (o 7,1 %). O štúdium sa uchádzalo 75 422 občanov SR. Na štúdium bolo prijatých 60 953 občanov (80,8 %) a na štúdium sa zapísalo 55 032 občanov (90,3 % z prijatých), čím každý piaty uchádzač nebol na štúdium prijatý. Relatívny podiel prijatých na prihlásených sa medziročne zvýšil o 0,6 % a zapísaných z prijatých sa medziročne zvýšil o 0,7 %.
(40) Štyri verejné vysoké školy prijali na štúdium menej ako polovicu záujemcov – fyzických osôb o štúdium. Najmenší podiel prijatých uchádzačov má VŠVU Bratislava – 17,3 %. Na verejné vysoké školy bolo prijatých 76,2 % uchádzačov o štúdium a na súkromné vysoké školy 89,5 % z uchádzačov o štúdium. Najmenší podiel zapísaných z prijatých uchádzačov o štúdium dosiahla Fakulta stredoeurópskych štúdií UKF Nitra, keď sa z prijatých na štúdium zapísalo 30,3 % prijatých uchádzačov.
(41) Viac ako tri štvrtiny uchádzačov o štúdium v dennej forme štúdia mali 20 a menej rokov. Medziročne mierne vzrástol počet uchádzačov o externú formu štúdia s vekom 20 a menej rokov na 18,2 %. Až 74,6 % zapísaných na dennú formu štúdia maturovalo v roku 2008. 13,9 % zapísaných na externú formu štúdia maturovalo v roku 2008. Podrobnejšie údaje sú v tabuľkách č. 4a až 4c, 5 až 7.
(42) V roku 2008 bolo podaných 23 196 prihlášok3) na štúdium na vysokej škole v študijných programoch druhého stupňa v dennej forme a 14 606 v externej forme štúdia. O štúdium sa uchádzalo 33 360 občanov SR, prijatých bolo 30 540 uchádzačov (91,5 %) a na štúdium sa zapísalo 28 927 uchádzačov (94,7 % z prijatých). V prípade prijímacieho konania na druhý stupeň vysokoškolského vzdelávania nie sú také rozdiely v podiele prijatých a zapísaných na počte uchádzačov o štúdium ako v prípade uchádzačov o prvé štúdium na vysokej škole medzi jednotlivými fakultami.
(43) Z hľadiska mobility absolventov bakalárskych študijných programov v pokračovaní v štúdiu v druhom stupni na inej vysokej škole je dôležité, koľko absolventov bakalárov pokračuje v štúdiu na druhom stupni na inej vysokej škole. SEVŠ Skalica nemala v roku 2008 vlastných absolventov a na štúdium v druhom stupni jej bolo doručených 34 prihlášok absolventov iných vysokých škôl. 40 % prihlášok na štúdium v druhom stupni od iných ako vlastných absolventov zaznamenala VŠZSP Bratislava. Trinásť verejných vysokých škôl malo od iných ako vlastných absolventov doručených 10 až 30 % prihlášok na štúdium, na zvyšných šiestich verejných vysokých školách predstavovali prihlášky iných ako vlastných absolventov menej ako 10 %. (UVL v Košiciach na štúdium v druhom stupni neprijímala). Prihlášky len od vlastných absolventov boli doručené VŠEMVS Bratislava.
(44) Z absolventov - bakalárov verejných vysokých škôl z roku 2008 sa na štúdium v druhom stupni na niektorej vysokej škole v Slovenskej republike zapísalo najmenej (44,6 %) absolventov Univerzity veterinárskeho lekárstva v Košiciach a Katolíckej univerzity v Ružomberku (47,4 %). V prípade Ekonomickej univerzity v Bratislave 97,0 % z absolventov bakalárskych študijných programov z roku 2008 sa zapísalo v roku 2008 na štúdium  v druhom stupni na niektorej vysokej škole v Slovenskej republike.
(45) Z absolventov – bakalárov súkromných vysokých škôl z roku 2008 sa na štúdium v druhom stupni na niektorej vysokej škole v Slovenskej republike zapísalo najmenej 19,0 %  absolventov VŠMP Prešov, najviac 98,1 % z BVŠP.
(46) 89,6 % z uchádzačov o štúdium  v druhom stupni získalo vysokoškolské vzdelanie v prvom stupni v roku 2008. Z hľadiska zápisu na štúdium druhého stupňa predstavovali absolventi z roku 2008 z celkového počtu zapísaných 91,7 %. Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľkách č. 8 a 9.
Vysokoškolská mobilita
(47) Všetky verejné vysoké školy boli v akademickom roku 2007/2008 zapojené do podprogramu Erasmus. Mobility sa vyhodnocujú podľa akademických rokov, preto uvádzame, že v akademickom roku 2007/2008 možnosť vycestovať prostredníctvom tohto podprogramu využilo 1 452 študentov na študijný pobyt v priemernej dĺžke 5,0 mesiacov a 245 študentov na pracovnú stáž do podnikov v priemernej dĺžke 3,3 mesiaca. Spolu vycestovalo 1 697 študentov, čo predstavuje medziročný nárast o 26,0 % študentov. Najviac, 392 vyslaných študentov, študovalo na UK v Bratislave.
(48) V akademickom roku 2007/2008 sa zvýšil počet prichádzajúcich študentov podprogramu Erasmus na 750 (51,6 % z počtu vyslaných), čo predstavuje medziročný nárast o 11,9 %. Najviac, 187 študentov prijala UK Bratislava.
(49) V akademickom roku 2007/2008 vycestovalo prostredníctvom podprogramu Erasmus 495 vysokoškolských učiteľov (o 7 viac ako v predchádzajúcom akademickom roku).
(50) V roku 2008 poskytlo ministerstvo na dofinancovanie aktivít v rámci podprogramu Erasmus 23 000 tis. Sk, čo predstavuje 95,4 % z predchádzajúceho roka.
(51) V akademickom roku 2008/2009 pokračuje Národný štipendijný program na podporu mobilít študentov, doktorandov, vysokoškolských učiteľov a výskumných pracovníkov, prostredníctvom ktorého je možné získať štipendium na študijný pobyt v rámci študijných programov druhého a tretieho stupňa vysokoškolského vzdelávania a cestovné granty. O štipendium žiadalo 315 uchádzačov. Schválených bolo 131 štipendistov. Okrem toho bolo schválených 77 cestovných grantov.
(52) Prostredníctvom Národného štipendijného programu môžu podporu na časť štúdia získať študenti vysokých škôl, vysokoškolskí učitelia a výskumní pracovníci zo zahraničia. V akademickom roku 2008/2009 sa o podporu uchádzalo 218 cudzincov. Žiadosť bola schválená  64 študentom a 109 vysokoškolským učiteľom.
1.4 Zamestnanci vysokých škôl
(53) Priemerný evidenčný prepočítaný počet zamestnancov verejných vysokých škôl v roku 2008 bol 21 401. V tom vysokoškolskí učitelia tvoria 44,9 %, výskumní pracovníci 7,2 % a ostatní zamestnanci (administratíva, prevádzka, a pod.) tvoria 47,3 % zamestnancov. Priemerný plat zamestnanca verejnej vysokej školy v roku 2008 bol 24 226 Sk, čo predstavuje medziročný nárast o 8,9 %. Priemerné platy zamestnancov verejných vysokých škôl v roku 2008 sú v rozpätí od 19 830 Sk na TU Zvolen do 27 325 Sk na UKF Nitra. 
(54) Priemerný plat učiteľa verejnej vysokej školy v roku 2008 bol 31 224 Sk, čo predstavuje medziročný nárast o 8,3 %. Priemerný plat profesorov na verejných vysokých školách v roku 2008 bol 44 745 Sk (nárast o 8,5 %). Priemerný plat docentov v roku 2008 bol 36 180 Sk (nárast o 6,9 %). Najväčší pomer (1,37) medzi priemerným platom profesora a docenta je na TU Košice. Najmenší pomer (1,10) medzi priemerným platom profesora a docenta je na VŠMU Bratislava.
(55) Priemerný plat výskumných a umeleckých pracovníkov na verejných vysokých školách dosiahol v roku 2008 výšku 26 591 Sk. V porovnaní s priemerným platom z roku 2007 ide o 7,5 % nárast.
(56) V roku 2008 prezident SR vymenoval na základe návrhov verejných vysokých škôl a súkromnej vysokej školy v dvoch termínoch 87 profesorov. Priemerný vek vymenovaných bol 54 rokov.
(57) Podľa údajov, ktoré poskytli verejné vysoké školy za november 2008, najstarší vysokoškolskí učiteľ vo funkcií profesora mal na verejných vysokých školách vek 84 rokov, najmladší 34 rokov. Menej ako 54 rokov má štvrtina vysokoškolských učiteľov vo funkcií profesora, medián veku bol 58 rokov a štvrtina vysokoškolských učiteľov vo funkcií profesora mala vek viac ako 65 rokov.
(58) Vek vysokoškolských učiteľov vo funkcií docent bol od 34 do 81 rokov. Štvrtina vysokoškolských učiteľov vo funkcií docenta má vek do 47 rokov, medián veku bol 55 rokov a štvrtina mala viac ako 61 rokov.
(59) V novembri 2008 v rámci verejných vysokých škôl pracovali dvaja vysokoškolskí učitelia na ustanovený týždenný pracovný čas súčasne na dvoch verejných vysokých škôl a na kratší pracovný čas na tretej verejnej vysokej škole. 272 vysokoškolských učiteľov bolo súčasne v pracovnom pomere na dvoch verejných vysokých školách, z toho 66 na obidvoch verejných vysokých školách na ustanovený týždenný pracovný čas. Počet vysokoškolských učiteľov pracujúci súbežne na verejnej, súkromnej alebo štátnej vysokej školy nie je k dispozícií.
(60) Za mesiac november 2008 vykázali verejné vysoké školy 1342,7 tvorivých výskumných pracovníkov, 1 587 fyzických osôb. Vek výskumných pracovníkov bol od 24 do 80 rokov. Štvrtina výskumných pracovníkov mala vek do 29 rokov, medián veku bol 39 a štvrtina mala vek nad 59 rokov.
(61) Podrobnejšie údaje týkajúce sa zamestnancov vysokých škôl sú v tabuľkách č. 10a až 13b.
(62) Podľa údajov zahraničnej vysokej školy, jej činnosť v Slovenskej republike zabezpečovalo 43 vysokoškolských učiteľov na ustanovený týždenný pracovný čas a 220 vyučujúcich na kratší pracovný čas.
(63) V roku 2008 boli zaznamenané 4 zmeny na funkciách rektorov. Nových rektorov, resp. do nových funkčných období vymenoval prezident SR 3 rektorov na verejných vysokých školách a jedného rektora na súkromnej vysokej škole.
1.5 Vysokoškolská veda a technika
(64) Podpora základného a aplikovaného výskumu na vysokých školách bola aj v roku 2008 jednou z významných priorít ministerstva. Kvalitný výskum a vývoj je nevyhnutnou podmienkou na poskytovanie kvalitného vysokoškolského vzdelávania (najmä v jeho v druhom a treťom stupni) a tiež preto, že dlhodobým cieľom ministerstva je podstatne zvýšiť úlohu vysokých škôl vo výskume a vývoji z hľadiska výskumného potenciálu Slovenska. Vysoké školy sa postupne majú stať, tak ako je to vo viacerých rozvinutých krajinách, základom výskumného potenciálu krajiny.
(65) Vysoké školy získali v roku 2008 finančné prostriedky na uskutočňovanie výskumu a vývoja zo štátneho rozpočtu takmer výlučne prostredníctvom kapitoly ministerstva. Získavali ich ako inštitucionálnu podporu v rámci rozpočtového programu 077 – Vysokoškolské vzdelávanie a veda, sociálna podpora študentov vysokých škôl a tiež ako účelovú formu podpory na základe súťaže s ostatnými subjektmi zaoberajúcimi sa výskumom a vývojom z Agentúry na podporu výskumu a vývoja a v rámci štátnych programov.
(66) V rámci programu 077 sa podpora vysokoškolskej vedy a techniky uskutočňovala prevažne v rámci podprogramu 077 12 – Vysokoškolská veda a technika. Ďalšia časť podpory v súvislosti s modernizáciou výskumnej infraštruktúry bola zabezpečená prostredníctvom štrukturálnych fondov. 
Podprogram Vysokoškolská veda a technika
(67) V roku 2008 bolo na podprogram 077 12 – Vysokoškolská veda a technika vyčlenených 1 092 468 tis. Sk. Oproti roku 2007, v ktorom vyčlenená suma predstavovala 1 216 657 tis. Sk prišlo k zníženiu o 124 189 tis. Sk.
(68) V rámci podprogramu 077 12 – Vysokoškolská veda a technika boli v roku 2008 ministerstvom podporované výskumné aktivity v piatich oblastiach, a to
a)      v oblasti prevádzky a rozvoja infraštruktúry vysokoškolskej vedy a techniky,
b)      v oblasti základného výskumu prostredníctvom vnútornej grantovej agentúry VEGA,
c)      v oblasti výskumu pre rezort školstva prostredníctvom vnútornej grantovej agentúry KEGA,
d)      v oblasti aplikovaného výskumu,
e)      v oblasti medzinárodnej vedeckej a vedecko-technickej spolupráce.
(69) Na prevádzku a rozvoj infraštruktúry vysokoškolskej vedy a techniky bolo v roku 2008 vyčlenených 708 646 tis. Sk, čo je o 52 590 tis. Sk viac ako v roku 2007. Uvedené finančné prostriedky boli rozpísané medzi jednotlivé vysoké školy na základe výkonov v oblasti vedy a techniky vyjadrených výskumnou kapacitou, objemom získaných domácich výskumných grantov a zahraničných výskumných grantov, počtom absolventov denného doktorandského štúdia, počtom doktorandov v dennej forme štúdia za rok 2007 a publikačnou činnosťou vysokých škôl. 
(70) Na podporu projektov základného výskumu prostredníctvom grantovej agentúry VEGA bolo v roku 2008 na verejné vysoké školy rozpísaných 312 480 tis. Sk, čo je približne na tej istej úrovni ako v roku 2007. Výber projektov na financovanie realizovalo trinásť odborných komisií zložených z odborníkov z vysokých škôl a zo SAV. Postupovalo sa pritom podľa schválených pravidiel VEGA. Na riešení projektov VEGA sa podieľali vysokoškolskí učitelia, tvoriví výskumní pracovníci a doktorandi vysokých škôl v celkovom rozsahu riešiteľskej kapacity 23 075 552 hodín, čo v prepočte na FTE predstavuje kapacitu 11 537 výskumníkov, čo je o 6 064 viac ako v roku 2007. Na 1 projekt VEGA bolo v priemere vynaložených 157 tis. Sk, čo je o 15 tis. Sk menej ako v roku 2007. Finančná podpora vedeckých projektov v roku 2008 oproti roku 2007 bola približne na tej istej úrovni a zvýšil sa počet financovaných projektov VEGA o 8,2 % oproti roku 2007. 
(71) Prehľad o úspešnosti jednotlivých vysokých škôl v rámci VEGA je v tabuľke č. 15a. Údaje o riešených projektoch podľa jednotlivých odborných komisií VEGA sú uvedené v tabuľke č. 15b.
(72) Na podporu projektov v oblasti výskumu pre rezort školstva prostredníctvom grantovej agentúry KEGA bolo v roku 2008 vyčlenených 76 605 tis., čo je oproti roku 2007 menej o 645 tis. Sk. V roku 2008 bolo prostredníctvom agentúry KEGA podporených 356 projektov, čo je o 96 menej ako v roku 2007. Priemerná podpora projektu v roku 2008 predstavovala 215 tis. Sk, čo je o 44 tis. Sk viac ako v roku 2007. Výber projektov KEGA na financovanie zabezpečovali štyri odborné komisie zložené z odborníkov z vysokých škôl. Postupovalo sa pritom podľa platných pravidiel KEGA. Prehľad o úspešnosti jednotlivých vysokých škôl v rámci KEGA je v tabuľke č. 16. Ministerstvo sa v rámci KEGA usilovalo cieľavedome vytvárať podmienky na podporu tvorivej umeleckej činnosti umeleckých vysokých škôl a fakúlt s umeleckým zameraním ostatných vysokých škôl, a tak aspoň čiastočne kompenzovať menšie možnosti získania grantovej podpory na tento druh tvorivej činnosti. V roku 2008 ministerstvo podporilo celkove 45 umeleckých projektov KEGA v sume 8 288 tis. Sk.
(73) V roku 2008 bolo na pracoviskách verejných vysokých škôl a MLC riešených 119 projektov aplikovaného výskumu, ktorým sa poskytla dotácia vo výške 107 995 tis. Sk, čo je o 745 tis. Sk viac ako v roku 2007. 
(74) Na podporu projektov aplikovaného výskumu verejným vysokým školám bolo v roku 2008 poskytnutých 107 470 tis. Sk. V roku 2008 bolo podporených 118 projektov aplikovaného výskumu, čo je o 11 viac ako v roku 2007. Priemerná ročná podpora projektu v roku 2008 predstavovala približne 911 tis. Sk. V štátnom rozpočte výdavkov kapitoly ministerstva bola schválená vládou Slovenskej republiky suma 20 000 tis. Sk v kategórii kapitálových výdavkov na projekt Slnko do škôl, ktorý sa rieši na Fakulte matematiky, fyziky a informatiky UK Bratislava (FMFI). Ide o vybudovanie excelentného pracoviska obnoviteľných a alternatívnych zdrojov energie a experimentálno-výučbovej fotovoltickej slnečnej elektrárne na strechách FMFI. Ministerstvo v rámci rozpisu účelových finančných prostriedkov na riešenie projektov aplikovaného výskumu verejných vysokých škôl v roku 2008 poskytlo na riešenie tohto projektu okrem uvedenej sumy aj ďalšiu účelovú dotáciu z vyčlenených schválených prostriedkov na projekty aplikovaného výskumu. Výber nových projektov aplikovaného výskumu na financovanie uskutočňovalo ministerstvo s prihliadnutím na závery zo vstupných oponentúr návrhov na nové projekty realizovaných pred oponentskými radami zloženými zo zástupcov riešiteľského kolektívu, spoluriešiteľských organizácií výskumu a vývoja z iných rezortov a podnikateľskej sféry, významných odborníkov na danú problematiku a zo zástupcov realizačnej hospodárskej sféry. Zloženie oponentských rád a oponentov schvaľovalo ministerstvo na návrh vysokých škôl. Pri organizovaní vstupných oponentúr a zostavovaní návrhu na zloženie členov oponentských rád a oponentov sa postupovalo podľa pravidiel pre aplikovaný výskum schválených ministerstvom. V roku 2008 malo zo 118 financovaných projektov aplikovaného výskumu 70 projektov zmluvne potvrdené spolufinancovanie so spoluriešiteľským podnikom z hospodárskej praxe. Index predstavujúci podiel počtu projektov riešených v spolupráci s praxou dosiahol v roku 2008 hodnotu I = 0,593. Prehľad o úspešnosti jednotlivých vysokých škôl v získavaní podpory projektov aplikovaného výskumu je v tabuľke č. 17. 
(75) Na podporu projektov v oblasti medzinárodnej vedeckej a vedecko-technickej spolupráce bolo v roku 2008 poskytnutých 34 045 tis. Sk, tak ako v roku 2007. V roku 2008 bolo na pracoviskách verejných vysokých škôl podporených 208 projektov, čo je o 1 viac ako v roku 2007. Priemerná podpora projektu v roku 2008 predstavovala približne 163,7 tis. Sk. Podkladom na výber nových projektov medzinárodnej vedeckej a vedecko-technickej spolupráce na financovanie bol podpísaný kontrakt s Európskou komisiou alebo potvrdenie o schválení projektu zahraničným koordinátorom. V prípade projektov bilaterálnej spolupráce výber nových projektov uskutočňovalo ministerstvo s podmienkou, že partnerská zahraničná strana vopred potvrdila schválenie bilaterálneho projektu a s prihliadnutím na závery (odporúčania) oponentských rád zo vstupných oponentúr návrhov na nové projekty, zložených zo zástupcov riešiteľského kolektívu a z významných odborníkov na danú problematiku, pričom zloženie oponentských rád a oponentov schvaľovalo ministerstvo na návrh vysokých škôl. Prehľad o úspešnosti jednotlivých vysokých škôl v získavaní podpory projektov medzinárodnej vedeckej a vedecko-technickej spolupráce je v tabuľke č. 18. 
Aktivity verejných vysokých škôl v rámci štátnych programov a projektov podporovaných Agentúrou na podporu výskumu a vývoja 
 
(76) Verejné vysoké školy sa v roku 2008 podieľali na riešení projektov v dvoch z piatich štátnych programoch výskumu a vývoja. Celková hodnota finančnej podpory, ktorú vysoké školy získali na tieto úlohy, bola 39 225 tis. Sk, čo je o 80 185 tis. Sk menej ako v roku 2007. Príčina zníženia objemu účelových dotácií poskytnutých verejným vysokým školám na riešenie úloh štátnych programov v porovnaní s rokom 2007 spočíva v tom, že pokračujúce štátne programy výskumu a vývoja, ktoré boli schválené ešte v roku 2002, už doznievajú. Úspešnosť jednotlivých verejných vysokých škôl v získavaní účelovej podpory na riešenie projektov štátnych programov výskumu a vývoja je uvedená v tabuľke č. 19a. Podiel úspešnosti verejných vysokých škôl v získavaní účelovej podpory na riešenie projektov výskumu a vývoja v jednotlivých štátnych programoch je uvedený v tabuľke č. 19b. 
(77) Agentúra na podporu výskumu a vývoja (APVV) poskytla v rámci podpory projektov financovaných na vysokých školách z prostriedkov APVV celkovo 364 612 tis. Sk. Podiel sektora vysokých škôl na celkovom objeme finančných prostriedkov poskytnutých na podporu projektov APVV predstavuje 41,5 %. 
(78) Sektor vysokých škôl tak v roku 2008 získal dominantné postavenie medzi sektormi výskumu a vývoja na Slovensku, ktoré získali účelovú podporu APVV. V najväčšej miere k tomu prispel vysoký podiel financovaných projektov všeobecnej výzvy vyhlásenej v roku 2007 so začiatkom financovania v roku 2008, kde bola príjemcom verejná vysoká škola.
(79) Úspešnosť jednotlivých verejných vysokých škôl v získavaní podpory na riešenie úloh výskumu a vývoja priamo z APVV je uvedená v tabuľke č. 20a. Porovnanie úspešnosti jednotlivých sektorov výskumu a vývoja na získavaní podpory od APVV v roku 2008 sa nachádza v tabuľke č. 20b. 
Zahraničné zdroje na výskumné projekty
 
(80) Podľa údajov poskytnutých vysokými školami získali verejné vysoké školy v roku 2008 na 158 výskumných projektov zo zahraničných zdrojov finančné prostriedky v objeme 153 621 tis. Sk. V porovnaní s rokom 2007 síce poklesol počet podporených výskumných projektov zo zahraničia o 16 (9,1 %), avšak objem získaných zahraničných výskumných grantov v prepočítaní na koruny stúpol o 13 591 tis. Sk (9,7 %). Úspešnosť jednotlivých vysokých škôl v získavaní zahraničných zdrojov na výskumné projekty je v tabuľke č. 21.
(81) Podpredseda vlády a minister školstva SR Ján Mikolaj a predseda SAV Štefan Luby  podpísali 24. 10. 2007 nový štatút VEGA MŠ SR a SAV, v ktorom sú zvýraznené nové kritériá výberu projektov na financovanie, podľa ktorých sa pri výbere nových projektov preferujú také projekty, pri ktorých možno očakávať prínosy pre spoločenskú a hospodársku prax. Nadväzne predsedníctvo VEGA MŠ SR a SAV schválilo 18. 12. 2007 nové pravidlá VEGA, ktoré nadobudli účinnosť 1. 1. 2008.
(82) Obor vedy a techniky na vysokých školách koordinoval a sledoval činnosť Národného centra európskych a globálnych štúdií na Ekonomickej univerzite v Bratislave a Lokálnej seizmickej siete východné Slovensko, ktorým sa na ich prevádzku poskytla štátna podpora. Ministerstvo finančnou dotáciou podporilo aj Výskumno-výstavné a informačné centrum bioenergie.
(83) Slovenská komisia pre vedecké hodnosti (SKVH), poradný orgán ministra školstva SR pre rozhodovanie o otázkach týkajúcich sa udeľovania najvyššej vedeckej hodnosti doktora vied, v roku 2008 prerokovala celkovo 23 návrhov na obhajobu vedeckej hodnosti doktora vied. Z návrhov, ktoré SKVH odporučila na obhajobu, bolo v roku 2008 vedeckými radami vysokých škôl a Slovenskej akadémie vied v Slovenskej republiky udelených 13 nových titulov doktorov vied.
Publikačná činnosť
(84) Podľa údajov v centrálnom registri evidencie publikačnej činnosti, verejné vysoké školy za obdobie 1. 11. 2007 až 31. 10. 2008 zaevidovali 39 033 publikačných výstupov v sledovaných kategóriách. Najväčší podiel na počte publikácií má UK Bratislava (19,7 %). Počet publikačných výstupov v karentovaných časopisoch bol 1 767. Na jedného zamestnanca vysokej školy (vysokoškolský učiteľ a výskumný pracovník) pripadá v priemere 3,5 publikácie a 0,2 publikácie v karentovanom časopise.
(85) Najväčší počet publikácií na počet vysokoškolských učiteľov a výskumných pracovníkov 5 má UVL Košice. Najväčší podiel publikačných výstupov v karentovaných časopisoch 0,4 má UPJŠ Košice. Kým UVL Košice za uvedené obdobie zaregistrovala 50 autorských osvedčení, patentov a objavov, 14 verejných vysokých škôl nezaregistrovalo v uvedenom období ani jeden. Podrobnejšie údaje sú uvedené v tabuľke č. 14. 
1.6 Rozvoj vysokého školstva
(86) V roku 2008 bolo dokončené externé hodnotenie slovenských vysokých škôl a sektoru vysokých škôl prostredníctvom metodiky Európskej univerzitnej asociácie odovzdaním sektorovej správy a jej prezentáciou pred zástupcami akademickej obci a odbornej verejnosti.
(87) V oblasti financovania vysokých škôl hodnotitelia odporúčali zvýšenie finančných prostriedkov na činnosť vysokých škôl, ale aj zmenu podmienok financovania tak, aby vysoké školy a ostatné inštitúcie boli motivované k vytváraniu aliancií, bola podporovaná výkonnosť a iniciatívnosť a pod., a súčasne využiť štrukturálne fondy na obnovu a modernizáciu výskumnej infraštruktúry vysokých škôl s cieľom budovania medzinárodnej konkurencie schopnosti slovenského prostredia.
(88)  V rámci operačného programu Výskum a vývoj bolo v roku 2008 vyhlásených šesť výziev na predkladanie žiadostí o  nenávratný finančný príspevok:
a)      vo februári bola vyhlásená výzva v rámci opatrenia 5.1/01 „Budovanie infraštruktúry vysokých škôl a modernizácia ich vnútorného vybavenia za účelom zlepšenia podmienok vzdelávacieho procesu“ s celkovou finančnou alokáciou 2,5 mld. Sk,
b)      v máji bola vyhlásená výzva v rámci opatrenia 2.1/01 „Podpora sietí excelentných pracovísk výskumu a vývoja ako pilierov rozvoja regiónu a podpora nadregionálnej spolupráce“ s celkovou finančnou alokáciou 1,026 mld. Sk,
c)      v máji bola vyhlásená výzva v rámci opatrenia 4.1/01 „Podpora sietí excelentných pracovísk výskumu a vývoja ako pilierov rozvoja regiónu v Bratislavskom kraji“ s celkovou finančnou alokáciou 660 mil. Sk,
d)      v auguste bola vyhlásená výzva v rámci opatrenia 5.1/02 „Budovanie infraštruktúry vysokých škôl a modernizácia ich vnútorného vybavenia za účelom zlepšenia podmienok vzdelávacieho procesu“ s celkovou finančnou alokáciou 2,5 mld. Sk,
e)      v novembri bola vyhlásená výzva v rámci opatrenia 2.2/01 „Prenos poznatkov a technológií získaných výskumom a vývojom do praxe“ s celkovou finančnou alokáciou 300 mil. Sk,
f)        v novembri bola vyhlásená výzva v rámci opatrenia 4.2/01 „Prenos poznatkov a  technológií získaných výskumom a vývojom do praxe v Bratislavskom kraji“ s celkovou finančnou alokáciou 150 mil. Sk.
(89) Celková alokácia finančných prostriedkov určených na poskytnutie nenávratného finančného príspevku v rámci vyhlásených výziev dosiahla v roku 2008 výšku 7,136 mld. Sk, pričom všetky uvedené vyhlásené výzvy na predkladanie žiadostí o poskytnutie nenávratného finančného príspevku boli určené aj vysokým školám.
(90)  V decembri 2008 boli uzatvorené zmluvy s prijímateľmi, všetko vysokými školami, v rámci prvej vyhlásenej výzvy s kódom OPVaV-2008/5.1/01-SORO s názvom „Podpora infraštruktúry vysokých škôl za účelom zlepšenia vzdelávacieho procesu“ na prioritnú os 5 „Infraštruktúra vysokých škôl“. Z celkového počtu 19 podaných žiadostí o poskytnutie nenávratného finančného príspevku bolo úspešných 11 žiadateľov (z toho jedna štátna vysoká škola). Výberovou komisiou boli schválené celkové výdavky na projekty v sume 1 648 381 914,67 Sk. Celkové oprávnené výdavky v rámci uzatvorených zmlúv o poskytnutie nenávratného finančného príspevku s 10 verejnými vysokými školami dosiahli sumu 1 488 965 963,42 Sk. V rámci uzatvorených zmlúv bol verejným vysokým školám schválený nenávratný finančný príspevok vo výške 1 413 817 650,50 Sk. Spolufinancovanie verejných vysokých škôl je na úrovni 75 148 313,17 Sk.
(91) Viaceré vysoké školy pokračovali v prispôsobované svojej organizačnej štruktúry tak, aby sa vedeli efektívne a koordinovane uchádzať o finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a následne zvládli aj administráciu spojenú s ich čerpaním. Centrum projektovej podpory si vytvorila napr. UMB B. Bystrica.
(92) Na viaceré ďalšie odporúčania (systém zabezpečovania kvality, systém riadenia a organizácie vysokých škôl, prepájanie vzdelávania s regionálnymi potrebami a potrebami trhu práce, atď.) reagovalo ministerstvo v práci Modernizačného programu Slovensko 21, ktorý pokračuje vo vládou SR schválenom Národnom programe reforiem Slovenskej republiky na roky 2008 – 2010, prostredníctvom akčných plánov k jednotlivým opatreniam, ktorých implementácia je plánovaná v druhej polovici roka 2009 a v roku 2010.
(93) V rámci rozpisu finančných prostriedkov ministerstvo v roku 2008 podporovalo rozvojové projekty predkladané jednotlivými vysokými školami. Súčasne na centrálnej úrovni bola zabezpečovaná najmä prevádzka a ďalší rozvoj finančného informačného systému pre verejné vysoké školy, prevádzka a rozvoj vysokorýchlostnej akademickej komunikačnej infraštruktúry SANET II a jej napojenie na Európsku akademickú komunikačnú sieť, či zabezpečenie licencií v rámci Microsoft Campus Agreement.
(94) Vysoké školy sa podieľali aj na riešení ďalších projektov:
a)      Portál vysokých škôl – centrálny informačný portál vysokých škôl poskytujúci informácie o jednotlivých vysokých školách a zázemie pre zdieľanie a výmenu informácií medzi vysokými školami (možnosti štúdia, informácie o aktivitách – semináre, konferencie, podávanie rozvojových projektov, a pod.). V rámci portálu bol v roku 2008 vyvíjaný modul na zabezpečenie možnosti podávania elektronickej prihlášky na štúdium na vysokej škole z jedného miesta.
b)      Centrálny register publikačnej činnosti – je systém, ktorý prepája knižničné informačné systémy vysokých škôl, automatizuje spracovanie údajov o publikačnej činnosti jednotlivých pracovísk a umožňuje ich kategorizáciu a porovnávanie širokej verejnosti, ako aj pre potreby ministerstva.
c)      Centrálny register študentov – je informačný systém poskytujúci informácie o študentoch jednotlivých vysokých škôl v Slovenskej republike, o dĺžke a priebehu ich štúdia, čo umožňuje využívať údaje na štatistické, analytické a rozpočtové účely.
d)      Zavádzanie elektronického podpisu v rezorte školstva.
(95)  Okrem uvedeného bolo podporených 16 projektov verejných vysokých škôl v sume 10 000 tis. Sk v oblasti informačno-komunikačných technológií pre zdravotne postihnutých študentov.
(96) V roku 2008 sa pokračovalo vo vyplácaní prémií zamestnancom vysokých škôl, a to zamestnancom, ktorí získali vysokoškolské vzdelanie tretieho stupňa do veku 35 rokov, prémia bola vyplatená 143 zamestnancov. Prémia sa vyplácala aj zamestnancom do veku 40 rokov, ktorí získali titul docent, bolo to 49 zamestnancov, a zamestnancom do veku 45 rokov, ktorí získali titul profesor, bolo to 6 zamestnancov. Celkovo bolo takto podporených 198 vysokoškolských učiteľov. Tiež sa pokračovalo v podpore vysokých škôl, ktorých doktorandi v dennej forme štúdia riadne skončili štúdium v štandardnej dĺžke štúdia, celkom sa to týkalo 141 doktorandov.
(97) Dôležitými z hľadiska kvality vysokoškolského vzdelávania a uskutočňovaného výskumu sú nástroje, ktoré vysoká škola využíva pri monitorovaní a zvyšovaní kvality svojich činností. Viaceré vysoké školy (napr. PU Prešov, UCM Trnava, ŽU Žilina) využili možnosť. ktorú im poskytlo ministerstvo a postupne zavádzajú na svojich pracoviskách systém CAF. TU Košice a UJS Komárno majú certifikát ISO 9001:2000.
(98) Vysoké školy v súlade so zákonom umožňujú svojim študentom najmenej raz ročne vyjadriť sa formou anonymného dotazníka ku vzdelávaniu a k jednotlivým vysokoškolským učiteľov. Viaceré vysoké školy vo svojich výročných správach uviedli, že študenti len v malej miere využívajú túto možnosť, pričom len niektoré označili za dôležité prepracovať tento nástroj v ďalšom období a zabezpečiť vyššie zapojenie študentov. Naopak na UVL Košice bola návratnosť dotazníkov 86 %.
1.7 Systém sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb
(99) V roku 2008 systém sociálnej podpory študentov pozostával z priamej podpory formou štipendií z prostriedkov štátneho rozpočtu (sociálne štipendium a motivačné štipendium), štipendií z vlastných zdrojov vysokej školy, pôžičiek zo Študentského pôžičkového fondu a pôžičiek zo štipendijného fondu vysokej školy.
(100) Prostredníctvom nepriamej podpory mali študenti prístup k dotovanému ubytovaniu a stravovaniu, finančná podpora bola poskytovaná aj umeleckým súborom a športovým klubom pôsobiacim pri vysokých školách a univerzitným pastoračným centrám. 
(101) Maximálna mesačná výška sociálneho štipendia v akademickom roku 2007/2008 bola 7 200 Sk a v akademickom roku 2008/2009 až 7 500 Sk. Verejné vysoké školy v roku 2008 vyplatili sociálne štipendiá v sume  759 292 tis. Sk, čo je oproti roku 2007 nárast o 29 982 tis. Sk (4,1 %). K 31. decembru 2008 poberalo sociálne štipendium 18 464 študentov, čo predstavuje oproti roku 2007 pokles o 717 poberateľov. Podrobnosti sú v tabuľke č. 18.
(102) V roku 2008 pokračovali vysoké školy v poskytovaní motivačných štipendií. Prostriedky na motivačné štipendium sa v roku 2008 poskytli tak, aby desiatim percentám študentov študijných programov prvých dvoch stupňov v dennej forme štúdia, mohlo byť priznané štipendium vo výške 15 000 Sk (€ 497,91). V roku 2008 poskytlo ministerstvo vysokým školám dotáciu na poskytnutie motivačných štipendií v sume 198 229 tis. Sk.
(103)  Vysoké školy v roku 2008 poskytli z vlastných zdrojov štipendiá v sume  6 283 tis. Sk celkovo  1 427 študentom, čo predstavuje oproti roku 2007 nárast o 1 174 tis. Sk. Z celkovej sumy bolo  3 799 tis. Sk poskytnutých ako prospechové štipendium. Najvyššiu sumu na štipendiá z vlastných zdrojov poskytla v roku 2008 Univerzita Konštantína Filozofa v Nitre, a to vo výške 1 519 tis. Sk pre 471 študentov (v roku 2007 to bola  Žilinská univerzita v Žiline so sumou 1 642 tis. Sk pre 345 študentov). 
(104) V roku 2007 boli zo Študentského pôžičkového fondu v akademickom roku 2007/2008 poskytnuté pôžičky v celkovej sume 41 584 tis. Sk (€ 1 380 tis.). Zmluvy boli uzavreté s 1 793 študentmi, z toho s 1 679 študentmi slovenských vysokých škôl, so 112 študentmi zahraničných vysokých škôl a s 2 študentmi so statusom zahraničného Slováka na slovenských vysokých školách. 
(105) K 31. decembru 2008 uviedli vysoké školy v štatistike 47 947 lôžok v študentských domovoch a 2 254 v zmluvných zariadeniach. Podrobnejšie údaje obsahuje tabuľka č. 23.
(106) Suma dotácií poskytnutých na prevádzku študentských domovov v roku 2008 bola tak ako v roku 2007 odvodená od počtu lôžok s pevne stanoveným príspevkom na lôžko, ktorého výška závisela od veku študentského domova. Na mzdy zamestnancov študentských domovov sa polovica finančných prostriedkov poskytovala „historickým princípom“ a druhá polovica finančných prostriedkov výkonovo. Zo štátneho rozpočtu sa poskytovali dotácie aj na ubytovanie študentov v zariadeniach, ktoré nie sú študentskými domovmi, ale s ktorými mala vysoká škola uzavretú zmluvu o ubytovaní svojich študentov. Celková suma poskytnutých dotácií na ubytovanie študentov v roku 2008 predstavovala 500 672 tis. Sk, čo predstavuje oproti roku 2007 nárast o 30 372 tis. Sk.
(107) Na základe prieskumu cien ubytovania na vysokoškolských internátoch bolo zistené, že k 30. 9. 2008 bola mediánová hodnota minimálnych cien za mesačné ubytovanie študentov v rámci jednotlivých študentských domovov 1 300 Sk mesačne a maximálnych cien 1 500 Sk mesačne. Modusová hodnota cien mesačného ubytovania bola 1 400 Sk mesačne. Najnižšie ceny mesačného ubytovania uviedol ŠD Pribina, SPU Nitra v rozpätí 580 – 800 Sk; najvyššie ceny ŠD Popradská 76 UPJŠ Košice v rozpätí 2 400 – 3 500 Sk mesačne.
(108) Dotovanie stravovacích služieb sa uskutočňovalo formou príspevku na každé vydané hlavné jedlo študentom. Tento príspevok predstavoval v roku 2008 čiastku 20 Sk (do 29. 2. 2008), resp. čiastku 30 Sk (od 1. 3. 2008). Celková suma poskytnutých dotácií na stravovanie študentov v roku 2008 predstavovala 116 527 tis. Sk (nárast oproti roku 2007 o 61 974 tis. Sk). Vysokoškolské jedálne vydali študentom verejných vysokých škôl 3 685 tis.  jedál (2 636 tis. obedov), čo je o 768 tis. jedál viac ako v roku 2007.
(109) V roku 2008 ministerstvo poskytlo vysokým školám dotáciu v sume 35 465 tis. Sk na športovú a kultúrnu činnosť študentov vysokých škôl a podporu činnosti univerzitných pastoračných centier.
1.8 Sociálne a ekonomické podmienky študentov
(110) V rokoch 2005 – 2008 sa v rámci projektu EUROSTUDENT III porovnávali sociálne a ekonomické podmienky študentov jednotlivých štátov v Európe. V ďalšom texte uvádzame niektoré zistenia z tohto projektu. Prieskum medzi študentmi bol uskutočnený v roku 2006 na vzorke 1 333 študentov. Porovnania sa týkajú štátov zapojených do tejto štúdie.
(111) V rámci výsledkov výskumu je slobodných 49 % slovenských študentov (prieskum bol robený medzi študentmi dennej aj externej formy štúdia), čo je piaty najmenší podiel (českí slobodní študenti tvorili 35 %), súčasne po Nórsku máme druhý  najväčší podiel študentov v manželskom zväzku (14 % študentov) a tretí najväčší podiel študentov, ktorí sú rodičmi (14,7 %, najväčší podiel je v Nórsku 21,7 %). Študenti – rodičia majú najviac detí vo veku do troch rokov.
(112) 39 % slovenských študentov uviedlo, že pred štúdiom pracovalo (v Českej republike bol podiel takýchto študentov 28 %).
(113) Prieskum zistil, že na Slovensku je najmenší podiel denných študentov spomedzi zúčastnených krajín, a to 63 %; v porovnávanej Českej republike to bolo 79 %. Zo skupiny denných študentov 66 % slovenských študentov venuje činnostiam spojeným so štúdiom (nie zamestnaním) viac ako 21 hodín týždenne. Menšiu záťaž činnosťami spojenými so štúdiom vykázalo len Estónsko 56 % študentov viac ako 21 hodín týždenne; napr. Česká republika vykázala, že 76 % študentov venuje štúdiu viac ako 21 hodín týždenne.
(114) Slovenskí študenti (denní aj externí spolu) uviedli, že 25 hodín týždenne venujú činnostiam spojeným so štúdiom a 15 hodín týždenne činnostiam spojeným so zamestnaním. Spolu s Estónskom to bol najmenší podiel času venovaný štúdiu. V Českej republike je tento pomer 30:15, najviac hodín týždenne venujú činnostiam spojeným so štúdiom rumunskí študenti (41:12) a činnostiam spojeným so zamestnaním litovskí študenti (34:29).
(115) Druhý najnižší podiel času venovaný činnostiam spojeným so štúdiom bol uvedený slovenskými študentmi v štúdiu technického aj humanitného zamerania. Menej času štúdiu venujú len írski študenti humanitného zamerania a estónski študenti technického zamerania. Najvyšší podiel času venovaného štúdiu uviedli švajčiarski študenti technického zamerania (45 hodín týždenne) a rumunskí študenti humanitného zamerania (vyše 45 hodín týždenne).
(116) Zamestnanie má takmer 60 % slovenských študentov humanitného zamerania a takmer 45 % študentov technického zamerania. V Českej republike je to vyše 65 % študentov humanitného zamerania a takmer 60 % študentov technického zamerania.
(117) Spomedzi zúčastnených slovenských študentov 31 % uviedlo, že žije s rodičmi, 41 % na internátoch a vo vlastnom byte, resp. „na priváte“ 28 %. Posledne uvádzaná hodnota je štvrtá najnižšia, pričom najnižší podiel študentov v posledne uvádzanej skupine má Lotyšsko (21 %). V Českej republike je v prvej skupine 31 % študentov, v druhej 25 % a v tretej 37 %. Približne rovnomerné rozdelenie je v skupine slovenských študentov bakalárskych študijných programov, kde v prvej skupine je 36 % študentov, v druhej a tretej po 32 % študentov.
(118)  Vo všeobecnosti je na Slovensku spokojných s podmienkami ubytovania 59 % študentov, čo predstavuje tretiu najnižšiu hodnotu, menej spokojných je len v Rumunsku (54 %) a Bulharsku (41 %); v Českej republike je spokojných 79 % študentov. V skupinách po jednotlivých typoch ubytovania je spokojnosť študentov nasledovná: študenti žijúci s rodičmi, resp. príbuznými 66 % (štvrtá najnižšia spokojnosť; nižšia je v Rakúsku – 56 %, v Bulharsku – 53 % a v Nemecku – 48 %; v Českej republike je to 84 %), študenti žijúci na internátoch 46 % (piata najnižšia spokojnosť; nižšia je v Bulharsku – 42 %, vo Francúzsku – 40 %, v Turecku – 39 % a v Rumunsku – 26 %; v Českej republike je to 63 %), študenti žijúci vo vlastnom byte, resp. „na priváte“ 70 % (v Českej republike je to 85 %).
(119) Slovenskí študenti žijúci s rodičmi odhadli svoj mesačný príjem v roku 2006 na 220 € (čo je tretia najnižšia hodnota; menej uviedli tureckí študenti 190 € mesačne a rumunskí študenti 160 € mesačne; českí študenti uviedli 290 € mesačne). Slovenskí študenti, ktorí nežijú s rodičmi odhadli svoj mesačný príjem na 400 € (štvrtá najnižšia hodnota; zhodne uviedli estónski študenti, menej uviedli tureckí študenti 270 € mesačne, litovskí študenti 250 € mesačne, bulharskí študenti 190 € mesačne a rumunskí študenti 180 € mesačne; českí študenti uviedli 530 € mesačne).
(120) Ako zdroje financovania slovenskí študenti – ako jediní – uviedli len dva, a to zamestnanie a rodina v pomere 98:2, t.j. žiaden podiel prostriedkov od štátu (najväčší podiel zdrojov od štátu vykázalo Švédsko – 63 %; od rodiny Portugalsko – 72 %). Tieto hodnoty predstavujú spomedzi zúčastnených krajín najvyšší podiel zdrojov zo zamestnania (druhý najvyšší podiel uviedli českí študenti 72 %; 21 % zdrojov od rodiny a 6 % od štátu) a zároveň najnižší podiel zdrojov od rodiny. Spomedzi študentov bakalárskych študijných programov až 90 % ich príjmu tvorí príjem zo zamestnania, čo je rovnako najvyššia hodnota. Prieskum sa týkal dennej aj externej formy štúdia.
(121)  Približne 1 % slovenských študentov nežijúcich s rodičmi uviedlo, že sú im poskytované aj prostriedky zo štátu (ide o najnižšiu uvedenú hodnotu), pričom 13 % z nich to uviedlo ako významnú časť svojho príjmu. V Českej republike poskytovanie týchto prostriedkov uviedlo 51 % študentov nežijúcich s rodičmi a 6 % z nich ako významnú časť svojho príjmu. 81 % týchto prostriedkov predstavujú na Slovensku podľa výskumu štipendiá a 19 % pôžičky; takmer opačný pomer – 15:85 – je v tomto rozdelení v Nórsku.  V Slovenskej republike je však inštitucionálne financovanie internátov, čím študent získava časť podpory nepriamo prostredníctvom úľavy na cene ubytovania, rovnako stravy.
(122) Spomedzi slovenských študentov nežijúcich s rodičmi uviedlo, že na výdavky na ubytovanie predstavujú 32 % celkových výdavkov; v Českej republike to bolo 34 %. Na 30 % týchto výdavkov sa podieľajú rodičia a 70 % si študenti uhrádzajú z vlastného príjmu. V Českej republike je tento pomer 20:80; na výdavkoch na ubytovanie sa rodičia najmenej podieľajú v Holandsku v pomere 5:95, najviac vo Francúzsku v pomere 61:39.
(123) Zloženie celkových výdavkov študentov nežijúcich s rodičmi v pomere najvýznamnejších zložiek, a to na bývanie, na školné a poplatky a na dopravu bolo na Slovensku 32:5:9; v Českej republike 34:10:10, najnižšie výdavky na ubytovanie uviedli Bulhari 11:18:7, najvyššie Švédi 46:0:8, najnižšie výdavky na dopravu uviedli Holanďania 41:14:4.
(124) 7 % slovenských študentov uviedlo, že absolvovalo štúdium/časť štúdia v zahraničí a 15 % to má v úmysle. V prípade Českej republiky je tento pomer 15:19. Najviac študentov z Nórska (19 %) uviedlo štúdium/časť  štúdia v zahraničí a najviac študentov z Turecka uviedlo úmysel študovať v zahraničí (45 %). Spomedzi študentov, ktorí v zahraničí už študovali bolo rozdelenie medzi študentov humanitného zamerania a technického zamerania 7:2, v Českej republike 1:1.
(125) Ako tri najlepšie ovládané jazyky uviedli slovenskí študenti anglický, nemecký a francúzsky jazyk. Veľmi dobre až plynulo ovláda anglický jazyk 35 % študentov, nemecký jazyk 17 % študentov a francúzsky jazyk 5 % študentov. V Českej republike sú to rovnaké tri jazyky a na uvedenej úrovni je to v pomere 47:17:3. Podiel študentov, ktorí ovládajú anglický jazyk veľmi dobre až plynulo je tretí najnižší spomedzi sledovaných krajín, menej to je v Španielsku (34 %) a v Estónsku (6 %). Plynulé ovládanie dvoch cudzích jazykov uviedlo 16 % slovenských študentov. Tri najčastejšie zvolené štáty na štúdium v zahraničí boli v prípade Slovenska Taliansko (18 % študentov), Nemecko (13 % študentov) a Spojené kráľovstvo (12 %).
(126)  Financovanie štúdia v zahraničí uviedli slovenskí študenti v zložení vlastné zdroje, príjem zo zamestnania v zahraničí, verejné zdroje a iné v pomere 34:11:38:17. V prípade Českej republiky to bolo 94:0:0:6. Najvyšší podiel verejných zdrojov pri financovaní štúdia v zahraničí uviedli fínski študenti v pomere 33:5:58:4.
(127) Slovenskí študenti predstavujú druhý najvyšší podiel študentov, ktorí sa štúdia v zahraničí nezúčastnili prostredníctvom žiadneho výmenného programu. Konkrétne pomer ERASMUS/TEMPUS, iný program, žiaden program v zložení 11:14:75. Vyšší podiel študentov, ktorí nevyužili žiaden výmenný program uviedlo len Nórsko v pomere 6:15:79. V prípade českých študentov bol tento pomer 24:16:60.
(128) Pomer piatich faktorov ovplyvňujúcich štúdium v zahraničí – nedostatočné jazykové vybavenie, nedostatočná podpora mobility vo vysielajúcej krajine, nedostatočná podpora mobility v prijímajúcej krajine, finančná neistota a nedostatok individuálnej motivácie – slovenskí študenti uviedli v číselnom vyjadrení 37:65:48:68:49. V Českej republike boli tieto údaje v pomere 35:56:37:66:61; celkové mediánové hodnoty všetkých zúčastnených krajín v pomere 23:49:24:57:48.
Časť II
2. Správa o hospodárení verejných vysokých škôl v roku 2008
(129) Táto časť správy sa zaoberá hospodárením verejných vysokých škôl v roku 2008.  Vysoké školy majú od 1. 4. 2002 v zmysle § 2 ods. 2 písm. a) zákona o vysokých školách postavenie verejných vysokých škôl. Zmenené ekonomické podmienky sú charakterizované prechodom na viaczdrojové financovanie, vrátane nového spôsobu hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu a zmenou v oblasti vzťahu vysokých škôl k majetku. 
(130) K sprehľadneniu ekonomickej situácie verejných vysokých škôl podstatne prispel prechod na hospodárenie podľa výnosov a nákladov vrátane odpisov podľa odpisového plánu, ktorý si v súlade so zákonom o účtovníctve zostavuje každá verejná vysoká škola. 
(131) Hlavným zdrojom príjmov verejných vysokých škôl sú naďalej dotácie zo štátneho rozpočtu, ktoré sa verejnej vysokej škole poskytujú vo forme tzv. blokového grantu, teda vnútorne neštruktúrované s výnimkou účelovo určených finančných prostriedkov a záväzného ukazovateľa maximálnej sumy osobných nákladov (mzdy a odvody). Objem finančných prostriedkov vynaložených vysokou školou na mzdy a odvody do poistných fondov nesmie prekročiť 80 % objemu  štátnych dotácií.
(132) V prvej časti správy sú uvedené informácie o výške a spôsobe rozdelenia dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2008 a v druhej časti sa uvádzajú výsledky hospodárenia verejných vysokých škôl v roku 2008 tak, ako vyplývajú z výročných správ vysokých škôl o hospodárení.
2.1 Výška dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2008 a spôsob ich rozdelenia
(133) Podľa § 89 zákona sú hlavným zdrojom financovania verejnej vysokej školy dotácie zo štátneho rozpočtu. Na pokrytie výdavkov na svoju činnosť verejná vysoká škola využíva v zmysle § 16  a § 89 ods.1 zákona okrem štátnych dotácií aj ďalšie zdroje.
Výška  dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2008
(134) V schválenom rozpočte na rok 2008 bola v kapitole ministerstva školstva na vysoké školstvo, vrátane finančných prostriedkov na zabezpečenie aktivít realizovaných prostredníctvom ministerstva (napr. SANET, informačný systém SOFIA) vyčlenená suma 13 037 661 tis. Sk. Oproti roku 2007, v ktorom bola na vysoké školstvo vyčlenená suma     12 137 157 tis. Sk, čo predstavuje nárast o 900 504 tis. Sk (7,4 %). 
(135) V rámci schváleného rozpočtu na vysoké školstvo bola na dotácie verejným vysokým školám vyčlenená čiastka 12 865 232 tis. Sk pozostávajúca z bežných dotácií (ďalej tiež “BD”) v objeme 11 763 376 tis. Sk a kapitálových dotácií (ďalej tiež “KD”) v objeme 1 101 856 tis. Sk. V priebehu roka 2008 bol schválený rozpočet verejných vysokých škôl upravený na objem 12 719 019 tis. Sk (z toho  1 048 092 tis. Sk KD).
(136) Ďalšie finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu v objeme 364 612 tis. Sk získali verejné vysoké školy na výskumné projekty z APVV, v objeme 39 225 tis. Sk zo štátnych programov výskumu a vývoja a z programu 06K12 v objeme 153 737 tis. Sk.
(137) Na projekty podporované z Európskej únie získali verejné vysoké školy v roku 2008 finančné prostriedky v objeme 66 622 tis. Sk a 34 769 tis. Sk zo spolufinancovania zo ŠR.
(138) V rámci medzirezortného podprogramu 05T 08 - Oficiálna rozvojová pomoc boli v roku 2008 poskytnuté verejným vysokým školám finančné prostriedky v objeme 37 731 tis. Sk a v podprograme 021 02 03 - Zabezpečenie mobilít a záväzkov v oblasti vzdelávania v objeme 11 904 tis. Sk. 
(139) Zo zahraničia získali verejné vysoké školy v období od 1. novembra 2007 do 31. októbra 2008 na výskumné projekty finančné prostriedky v objeme 153 621 tis. Sk a na ostatné projekty nevýskumného charakteru v objeme 205 212  tis. Sk.
(140) Dotácie verejným vysokým školám boli rozpočtované v programe 077 – Vysokoškolské vzdelávanie a veda, sociálna podpora študentov vysokých škôl. V súlade so štruktúrou programu boli dotácie rozdelené do podprogramov a prvkov. V priebehu roka 2008 boli  objemy dotácií schváleného rozpočtu verejných vysokých škôl v jednotlivých podprogramoch a prvkoch upravené  nasledovne:
a)      podprogram 077 11 – Poskytovanie vysokoškolského vzdelávania a zabezpečenie prevádzky vysokých škôl – 9 717 504 tis. Sk (BD 8 831 478 tis. Sk, KD 886 026 tis. Sk), 
b)      podprogram 077 12 – Vysokoškolská veda a technika – 1  239 246 tis. Sk                 (BD 1 092  468 tis. Sk, KD 146 778 tis. Sk). V tom:
i)        prvok 077 12 01 – Prevádzka a rozvoj infraštruktúry pre výskum a vývoj – 708 646 tis. Sk (BD 708 646 tis. Sk, KD 0 Sk),
ii)       prvok 077 12 02 – Úlohy základného výskumu na vysokých školách iniciované riešiteľmi (VEGA) – 312 480 tis. Sk (BD 221 525 tis. Sk, KD 90 955 tis. Sk),
iii)      prvok 077 12 03 – Aplikovaný výskum na vysokých školách pre potreby praxe – 107 470 tis. Sk (BD 70 150 tis. Sk, KD 37 320  tis. Sk),
iv)     prvok  077 12 04 – Medzinárodná  vedecká  a vedecko-technická spolupráca vysokých škôl – 34 045 tis. Sk (BD 32 125 tis. Sk, KD 1 920 tis. Sk),
v)      prvok 077 12 05 – Úlohy výskumu a vývoja na vysokých školách pre rozvoj školstva v stanovených oblastiach iniciované riešiteľmi (KEGA) – 76 605 tis. Sk (BD 60 022 tis. Sk, KD 16 583 tis. Sk),
c)      program  077 13 – Rozvoj  vysokého  školstva –  111 793,2 tis. Sk  (BD 96 505 tis. Sk, KD 15 288,2 tis. Sk),
d)      podprogram 077 15 – Sociálna podpora študentov vysokých škôl – 1 650 476 tis. Sk (BD 926 476 tis. Sk),
i)        prvok 077 15 01 – Sociálne štipendiá – 804 794 tis. Sk (BD 804 794 tis. Sk),
ii)       prvok 077 15 02 – Motivačné  štipendiá – 193 018 tis. Sk (BD 193 018 tis. Sk),
iii)      prvok 077 15 03 – Podpora stravovania, ubytovania, športových a kultúrnych aktivít študentov a pastoračných centier – 652 664 tis. Sk (BD 652 664 tis. Sk).
Spôsob rozdelenia dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám
(141) Na základe ustanovenia § 89 ods. 2 zákona pozostáva finančná podpora zo štátneho rozpočtu pre verejnú vysokú školu z nasledovných štyroch dotácií poskytovaných na základe zmluvy:
a)      dotácia na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov, 
b)      dotácia na výskumnú, vývojovú alebo umeleckú činnosť,
c)      dotácia na rozvoj vysokej školy,
d)      dotácia na sociálnu podporu študentov.
Určenie výšky dotácií pre jednotlivé verejné vysoké školy sa uskutočňuje podľa každoročne aktualizovanej metodiky rozpisu dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám, do ktorej ministerstvo v súlade so zákonom premieta ekonomické nástroje na podporu plnenia cieľov vlády v oblasti vysokého školstva. 
(142) Dotácia na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov bola rozpočtovaná    v podprograme 077 11 – Poskytovanie vysokoškolského vzdelávania a zabezpečenie prevádzky vysokých škôl. Prostredníctvom dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov získava vysoká škola hlavnú časť finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu vrátane finančných prostriedkov na prevádzku a na krytie odpisov.
(143) V súlade s § 89 ods. 4 zákona bol pri určovaní výšky dotácií na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov pre jednotlivé vysoké školy rozhodujúci počet študentov, počet absolventov, ekonomická náročnosť uskutočňovaných študijných programov a kvalifikačná štruktúra vysokoškolských učiteľov. 30 % dotácií rozpočtovaných na mzdy a odvody (v roku 2008 predstavoval objem 1  873 986 tis. Sk) bolo vysokým školám rozpísaných na základe ich výkonu vo výskumnej činnosti.
(144) Na účely stanovenia výšky bežnej dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov pre jednotlivé vysoké školy na úrovni ministerstva sa predpokladá jej nasledovná vnútorná štruktúra:
a)      dotácia na mzdy a odvody do poistných fondov,
b)      dotácia na tovary a ďalšie služby,
c)      dotácia na štipendiá doktorandov v dennej forme štúdia,
d)      dotácia na špecifiká.
Výsledná hodnota bežnej dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov sa vypočíta ako súčet dotácií uvedených v písmenách a) až d).
(145) Dotácia na výskumnú, vývojovú alebo umeleckú činnosť bola rozpočtovaná v rámci podprogramu 077 12 – Vysokoškolská veda a technika. Táto dotácia pozostávala z piatich častí. Štyri z nich, na projekty VEGA, na aplikovaný výskum, na medzinárodnú vedeckú a vedecko-technickú spoluprácu a na projekty KEGA boli prideľované na projekty v rámci vnútorného grantového systému ministerstva súťažným spôsobom. Piatu časť tvorila dotácia na prevádzku a rozvoj infraštruktúry pre výskum a vývoj.
(146) Pri určovaní výšky dotácie na prevádzku a rozvoj infraštruktúry pre výskum a vývoj pre jednotlivé verejné vysoké školy sa vychádzalo z vymedzenia, na aký účel majú tieto finančné prostriedky slúžiť. Toto vymedzenie je sformulované v popise zodpovedajúceho prvku v rámci podprogramu 077 12 – Vysokoškolská veda a technika.          V nadväznosti na to sa pri rozpise zohľadňovali:
a)      objem finančných prostriedkov získaných za obdobie od 1. januára 2007 do 31. októbra 2007 na výskumné granty zo zahraničia (váha 0,15),
b)      objem finančných prostriedkov získaných od 1. januára 2007 do 31. októbra 2007 na výskumné granty zo štátneho rozpočtu a z iných domácich zdrojov (váha 0,15), 
c)      počet doktorandov v dennej forme štúdia  k 31. októbru 2007 (váha 0,15),
d)      počet absolventov doktorandského štúdia (v dennej aj v externej forme) v období od 1. januára 2007 do 31. augusta 2007 (váha 0,15),
e)       výskumná kapacita vysokej školy daná priemerným prepočítaným počtom vysokoškolských učiteľov a výskumných pracovníkov s vysokoškolským vzdelaním  za obdobie od 1.januára 2007 do 30. septembra 2007 (váha 0,15),
f)        počty publikácií zamestnancov/študentov vysokej školy publikovaných za obdobie 1. január 2007 až 31. október 2007 v skupinách A1, A2, B a C podľa platnej metodiky v roku 2008 (váha 0,25). 
(147) Dotácia na rozvoj vysokej školy bola rozpočtovaná v rámci podprogramu 077 13 - Rozvoj vysokého školstva. Jej výška pre jednotlivé verejné vysoké školy sa určovala súťažným spôsobom na základe predložených (úspešných) rozvojových projektov. Časť tejto dotácie sa použila aj na tzv. centrálne projekty. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v časti venovanej rozvoju vysokého školstva.
(148) Dotácia na sociálnu podporu študentov bola rozpočtovaná v rámci podprogramu 077 15 – Sociálna podpora študentov vysokých škôl. V prvku 077 15 01 boli v roku 2008 rozpočtované finančné prostriedky na sociálne štipendiá. Tieto sú nárokovateľné a verejná vysoká škola ich dostáva v sume podľa zákonných nárokov jej študentov. V  prvku 077 15 02 boli rozpočtované finančné prostriedky na motivačné štipendiá. V prvku 077 15 03 boli rozpočtované finančné prostriedky na príspevky na ubytovanie, stravovanie, športové a kultúrne aktivity. Podrobnosti o spôsobe rozpisu tejto časti dotácie sú uvedené v časti venovanej systému sociálnej podpory študentov a sociálnym službám.
2.3 Výsledky hospodárenia verejných vysokých škôl za rok 2008
(149) Údaje prezentované v tejto časti vychádzajú z výročných správ o hospodárení verejných vysokých škôl za rok 2008, ktorých hlavné body predpisuje zákon a podrobnosti určuje ministerstvo. Základom výročnej správy o hospodárení je ročná účtovná závierka obsahujúca súvahu a výkaz ziskov a strát. 
Sumárne údaje zo súvah verejných vysokých škôl k 31. decembru 2008
(150) Súhrnná súvaha za všetky verejné vysoké školy je v tabuľkách č. 24a a 24b.
(151) Celková suma aktív verejných vysokých škôl k 31. decembru 2008 predstavuje čiastku 24 143 743 tis. Sk. V rámci tejto čiastky vykázali vysoké školy:
1.      dlhodobý nehmotný majetok                                                                61 580 tis. Sk
2.      dlhodobý hmotný majetok                                                             18 852 592 tis. Sk
3.      dlhodobý finančný majetok                                                                151 005 tis. Sk
4.      zásoby                                                                                               144 121 tis. Sk
5.      dlhodobé pohľadávky                                                                          53 493 tis. Sk
6.      krátkodobé pohľadávky                                                                    670 068 tis. Sk
7.      finančný majetok                                                                             5 863 858 tis. Sk
8.      prechodné účty aktív                                                                            44 745 tis. Sk
(152) Účtovná hodnota dlhodobého majetku verejných vysokých škôl predstavovala k 31. decembru 2008 18 miliárd 853 miliónov Sk. Hlavnou položkou v rámci dlhodobého nehmotného majetku bol software v sume 54 285 tis. Sk. Hlavnými položkami v rámci dlhodobého hmotného majetku boli:
1.      pozemky                                                                                        3 060 007 tis. Sk
2.      stavby                                                                                          12 452 366 tis. Sk
3.      stroje, prístroje a zariadenia                                                            1 496 248 tis. Sk
4.      dopravné prostriedky                                                                           61 871 tis. Sk
5.      obstaranie dlhodobého hmotného majetku                                       1 629 520 tis. Sk
(153) Finančné účty v objeme 5 863 858 tis. Sk predstavujú finančné prostriedky na bankových účtoch a v pokladnici. Pozostávajú najmä z finančných prostriedkov na mzdy za december vyplácaných v januári 2008 a  príslušných odvodov, z prostriedkov finančných fondov, z finančných prostriedkov na projekty prechádzajúce do roku 2008 vrátane zahraničných projektov, z finančných prostriedkov na kapitálové výdavky nerealizované v roku 2008, z finančných prostriedkov účtu sociálneho fondu a z finančných prostriedkov  účtov podnikateľskej činnosti. 
(154) Na účtoch podnikateľskej činnosti vykázali verejné vysoké školy finančné prostriedky v objeme 460 753 tis. Sk, na účtoch sociálneho fondu 26 618 tis. Sk, na devízových účtoch 306 741 tis. Sk. Na bežných účtoch vysokých škôl, obsahujúcich vlastné zdroje boli vykázané finančné prostriedky v objeme 2 502 480 tis. Sk, z čoho podstatná časť pozostáva z predaja nehnuteľného majetku vysokých škôl. Tieto finančné prostriedky, budú použité prostredníctvom fondu reprodukcie na obnovu dlhodobého hmotného majetku. 
(155) Štruktúra pasív verejných vysokých škôl bola k 31. decembru 2008 nasledovná:
1.      fondy organizácie                                                                          16 446 453 tis. Sk
2.      výsledok hospodárenia                                                                    -209 207 tis. Sk
3.      rezervy zákonné                                                                                 221 488 tis. Sk
4.      dlhodobé záväzky                                                                                31 694 tis. Sk
5.      krátkodobé záväzky                                                                       1 341 834 tis. Sk
6.      bankové výpomoci a pôžičky                                                               10 900 tis. Sk
7.      prechodné účty pasív                                                                      7 653 952 tis. Sk
Hlavnými položkami v rámci fondov organizácie bolo základné imanie v hodnote 12 949 961 tis. Sk a fondy účtovnej jednotky v hodnote 3 486 672 tis. Sk. Výsledok hospodárenia za rok 2008 bol vo výške 371 347 tis. Sk. Výsledok hospodárenia za rok 2008 bol vo výške 371 347 tis. Sk. Verejné vysoké školy vykazujú ako nevysporiadaný výsledok hospodárenia z minulých rokov sumu -209 207 tis. Sk. 
 
(156) Hlavnými položkami v rámci krátkodobých záväzkov boli:
1.      záväzky z obchodného styku                                                              301 770 tis. Sk
2.      záväzky voči zamestnancom                                                               351 173 tis. Sk
3.      zúčtovanie s inštitúciami sociálneho zabezpečenia                                193 242 tis. Sk
4.      daňové záväzky                                                                                 347 654 tis. Sk
5.      ostatné záväzky                                                                                 120 984 tis. Sk
(157) Záväzky voči bankám evidovali k  31. decembru 2008 dve vysoké školy (KU Ružomberok  a VŠMU Bratislava) v celkovej čiastke 10 900 tis. Sk. 
(158) Hlavnou položkou na prechodných účtoch pasív boli výnosy budúcich období v sume 7 600 031 tis. Sk. Ďalšie podrobnosti sú v tabuľke č. 25.
Sumárne údaje o výnosoch a nákladoch verejných vysokých škôl
(159) Hospodárenie verejných vysokých škôl pozostáva z hospodárenia v oblasti hlavnej činnosti a v oblasti podnikateľskej činnosti. V oblasti hlavnej činnosti sa osobitne sleduje oblasť sociálnej podpory študentov. 
Celkové náklady verejných vysokých škôl v roku 2008 predstavovali 16 354 034 tis. Sk. Z toho:
1.      náklady hlavnej činnosti                                                                 15 318 454 tis. Sk
2.      náklady podnikateľskej činnosti                                                         835 580 tis. Sk
Celkové výnosy verejných vysokých škôl v roku 2008 predstavovali 16 725 381 tis. Sk. Z toho:
1.      výnosy hlavnej činnosti                                                                  15 790 817 tis. Sk
2.      výnosy podnikateľskej činnosti                                                           934 564 tis. Sk
Výsledok hospodárenia verejných vysokých škôl v roku 2008 bol vo výške 371 347 tis. Sk. Z toho:
1.      výsledok hospodárenia v hlavnej činnosti                                            272 363 tis. Sk
2.      výsledok hospodárenia v podnikateľskej činnosti                                  98 984 tis. Sk
 
V porovnaní s rokom 2007 sa výnosy verejných vysokých škôl v hlavnej činnosti zvýšili o 457,061 tis. Sk (2,9 %). Náklady verejných vysokých škôl v hlavnej činnosti stúpli oproti roku 2007 o 22 916 tis. Sk (0,15 %). 
(160) Súhrnné náklady a výnosy verejných vysokých škôl, ako i  výsledky hospodárenia jednotlivých verejných vysokých škôl sú uvedené v tabuľkách č. 26 až 30. Náklady, výnosy a hospodárske výsledky v oblasti sociálnej podpory sú v tabuľkách č. 31 až 33. 
(161) Výsledok hospodárenia verejných vysokých škôl v roku 2008 v hlavnej činnosti bol vo výške 272 363 tis. Sk. Kladný výsledok hospodárenia  v hlavnej činnosti dosiahlo v roku 2008 šestnásť vysokých škôl:  UK Bratislava, UPJŠ Košice, PU Prešov, UCM Trnava, UKF Nitra, UMB Banská Bystrica, TVU Trnava, STU Bratislava, TU Košice, ŽU Žilina, EU Bratislava, SPU Nitra, TU Zvolen, VŠMU Bratislava, KU Ružomberok a UJS Komárno. Štyri verejné vysoké školy hospodárilo v hlavnej činnosti so stratou. Najvyššiu stratu v roku 2008 zaznamenala TUAD Trenčín (- 9 416 tis. Sk).
(162)  Po zohľadnení výsledkov podnikateľskej činnosti dosiahli celkový kladný výsledok hospodárenia okrem už menovaných verejných vysokých škôl ešte UVL Košice a VŠVU Bratislava. Celkovo teda v roku 2008 hospodárilo s kladným výsledkom hospodárenia 18 z 20 verejných vysokých škôl. Celkový výsledok hospodárenia  vysokých  škôl  k 31. 12. 2008 (371 347 tis. Sk) sa zlepšil oproti roku 2007 (139 961 tis. Sk) o 231 386 tis. Sk. Najvyšší výsledok hospodárenia v roku 2008 dosiahla STU Bratislava, ŽU Žilina a UK Bratislava, prvá vysoká škola ho dosiahla najmä aktivitami v podnikateľskej činnosti, ostatné dve školy aktivitami v hlavnej činnosti. Stratu v roku 2008 dosiahla TUAD Trenčín a AU Banská Bystrica. K zlepšeniu hospodárenia vysokých škôl prispel fakt, že rektori tých škôl, ktoré dosiahli v roku 2007 stratu,  prijali a uskutočnili v roku 2008  úsporné opatrenia na dosiahnutie ekonomickej stabilizácie. 
Štruktúra nákladov a výnosov v hlavnej činnosti
(163) Hlavné položky nákladov verejných vysokých škôl v hlavnej činnosti vrátane ich percentuálneho podielu na celkových nákladoch sú nasledovné (tabuľka č. 28): 
1.      501 – spotreba materiálu                           957 008 tis. Sk                        6,2 % 
2.      502 – spotreba energie                              976 728 tis. Sk                        6,3 %
3.      504 – predaný tovar                                  134 174 tis. Sk                        0,9 %
4.      511 – opravy a udržiavanie                        297 932 tis. Sk                        1,9 %
5.      512 – cestovné                                          242 411 tis. Sk                        1,6 %
6.      518 – ostatné služby                               1 148 706 tis. Sk                        7,4 %
7.      521 – mzdové náklady                            6 549 717 tis. Sk                      42,3 %
8.      524 – zákonné sociálne poistenie            2 045 106 tis. Sk                      13,2 %
9.      527 – zákonné sociálne náklady                 252 354 tis. Sk                        1,6 %
10.  549 – iné ostatné náklady                          919 731 tis. Sk                        5,9 %
11.  551 – odpisy                                             698 889 tis. Sk                        4,5 %
12.  591 – daň z príjmu                                       17 645 tis. Sk                        0,1 %
(164) Hlavnými nákladovými položkami v rámci účtu 501 – spotreba materiálu v roku 2008 boli náklady na prístroje a zariadenia laboratórií, ktoré nepatria do dlhodobého hmotného majetku (187 352 tis. Sk), potraviny (104 683 tis. Sk), kancelárske potreby a materiál (99 554 tis. Sk), nábytok (89 537 tis. Sk), knihy, chemikálie a iný  a materiál na zabezpečenie experimentálnej výučby (77 154 tis. Sk), časopisy a noviny (74 393 tis. Sk).
(165) Hlavnými nákladovými položkami v rámci účtu 502 – spotreba energie v roku 2008 boli náklady na elektrickú energiu (325 473 tis. Sk),  tepelnú energiu (284 239 tis. Sk), plyn (214 446 tis. Sk) a vodné a stočné (151 947 tis. Sk).
(166) Hlavnými nákladovými položkami v rámci účtu 511 – opravy a udržiavanie v roku 2008 boli náklady na opravy a udržiavanie stavieb (171 390 tis. Sk) a opravy a udržiavanie strojov, prístrojov, zariadení a inventára (51 072 tis. Sk).
(167) Hlavnými nákladovými položkami v rámci účtu 512 – cestovné v roku 2008 boli náklady na zahraničné cestovné (200 164 tis. Sk) a domáce cestovné (42 247 tis. Sk).
(168) Hlavnými nákladovými položkami v rámci účtu 518 – ostatné služby v roku 2008 boli náklady na prenájom priestorov a zariadení (63 383 tis. Sk),náklady na telefóny a faxy (63 338 tis. Sk), počítačové siete a prenosy údajov (49 567 tis. Sk) a vložné na konferencie (59 746 tis. Sk).
(169) Hlavnou nákladovou položkou v rámci účtu 549 – iné ostatné náklady v roku 2008 boli nešpecifikované ostatné iné náklady (919 731 tis. Sk), ktoré v roku 2008 tvorili najmä náklady tvorené v súvislosti s predajom dlhodobého hmotného a nehmotného majetku a náklady na štipendiá doktorandov (bez poistného 612 954 tis. Sk). 
(170) Náklady na účte 551 – Odpisy dlhodobého nehmotného a hmotného majetku sa členia na náklady na odpisy majetku nadobudnutého z kapitálových dotácií zo štátneho rozpočtu po 1. apríli 2002, ktoré v roku 2008 predstavovali čiastku 365 375 tis. Sk. Tieto náklady sú v súlade s pravidlami účtovania kapitálových dotácií zo štátneho rozpočtu kompenzované výnosmi v rovnakej výške z účtu 384 – výnosy budúcich období, na ktorý sa zaúčtuje prijatá kapitálová dotácia. Z týchto odpisov sa netvorí fond reprodukcie. Druhou zložkou nákladov na účte 551 sú náklady na odpisy ostatného dlhodobého nehmotného a hmotného majetku. V roku 2008 predstavovali 333 513 tis. Sk. Vo výške týchto odpisov sa tvorí fond reprodukcie.
(171) Hlavné položky výnosov verejných vysokých škôl v hlavnej činnosti vrátane ich percentuálneho podielu na celkových výnosoch sú nasledovné (tabuľka č. 26): 
1.      601 – tržby za vlastné výrobky                     30 984 tis. Sk                        0,2 %
2.      602 – tržby z predaja služieb                      939 787 tis. Sk                        6,0 %
3.      604 – tržby za predaný tovar                     146 069 tis. Sk                       0,9 %
4.      649 – iné ostatné výnosy                         1 437 866 tis. Sk                        9,1 %
5.      651 – tržby z predaja dlhodobého
      nehmotného a hmotného majetku             231 491 tis. Sk                        1,5 %
6.      658 – výnosy z prenájmu majetku                10 812 tis. Sk                           0,1 %
7.      691 – prevádzkové dotácie                   12 750 105 tis. Sk                        80,7 %
(172) Hlavnou položkou v rámci účtu 601 – tržby za vlastné výrobky boli výnosy študentských jedální (21 971 tis. Sk). 
(173) Hlavnou položkou v rámci účtu 602 – tržby z predaja služieb boli najmä výnosy z ubytovania denných študentov (562 336 tis. Sk).
(174) Hlavnými položkami v rámci účtu 649 – iné ostatné výnosy boli výnosy zo školného (466 354 tis. Sk), výnosy z poplatkov spojených so štúdiom (211 186 tis. Sk), ostatné nešpecifikované výnosy (416 863 tis. Sk) a výnosy z ďalšieho vzdelávania (134 948 tis. Sk).
(175) Hlavnými položkami v rámci účtu 691 – prevádzkové dotácie boli bežné dotácie poskytnuté v roku 2008 verejným vysokým školám zo štátneho rozpočtu. Tieto dotácie boli vyššie ako je vykázaný objem výnosov, pretože do výnosov sa dostali len tie dotácie, ktoré neboli zúčtované ako výnosy budúcich období (napríklad na pokračujúce projekty).
Kapitálové výdavky  
(176) V roku 2008 bola verejným vysokým školám prostredníctvom kapitoly ministerstva zo štátneho rozpočtu poskytnutá kapitálová dotácia v sume 1 200 590 tis. Sk. Z uvedenej sumy bola čiastka 1 129 870 tis. Sk poskytnutá v podprograme 077 11 – Poskytovanie vysokoškolského vzdelávania a zabezpečenie prevádzky vysokých škôl. Štruktúra poskytnutých finančných prostriedkov bola nasledovná: 
1.      na dokončenie rozostavaných stavieb a      
      realizáciu nových stavieb verejných vysokých škôl                  881326 tis. Sk                                                                           
2.      na nákup budov a pozemkov                                                           4 700 tis. Sk
3.      na rozvojové projekty                                                                    15 288 tis. Sk
4.      na výskumné projekty                                                                  228 556 tis. Sk
(177) K 31. decembru 2008 bolo v oblasti vysokého školstva rozostavaných 27 stavieb, na  dokončenie ktorých je potrebných  4 567 376 tis. Sk.
Časť III
3. Záver k správe
(178) V roku 2008 si nechalo ministerstvo vypracovať štúdiu o registroch vysokých škôl v rámci prípravnej fázy na budovanie dátového centra vysokých škôl. Táto štúdia poukázala na skutočnosť, že je potrebné na úrovni ministerstva a jeho priamo riadených organizácií venovať väčšiu pozornosť pri tvorbe registrov, ich navrhovaniu a implementácií ako aj v určení zodpovednosti za ich správu a aktualizáciu. Bez kvalitného zabezpečenia základných informácií obsiahnutých v registroch (študijných programov, študijných odborov, vysokých škôl a ich pracovísk a pod.) nie je možné budovať jeden kompaktný prepojený informačný systém s integrovaným prostredím schopným komunikovať s externými aplikáciami. Ministerstvo predpokladá, že viaceré problémy na ktoré štúdia upozornila a ktoré komplikujú efektívnu komunikáciu a správu informácií v rámci vysokoškolského prostredia, budú vyriešené v rámci prípravy centrálneho úložiska údajov, ktoré sa v rezorte pripravuje.
(179) Rok 2008 je rokom, keď väčšina vysokých škôl začala byť predmetom komplexnej akreditácie. Dá sa očakávať, že v roku 2009 a v prvej polovici roka 2010 bude dostatok informácií na vyhodnotenie systému externého periodického hodnotenia kvality vysokých škôl, nastavených kritérií a procesov, požiadaviek na predkladané materiály a pod. Z výročných správ o činnosti vysokých škôl za rok 2008 nevyplýva, že by sa vysoké školy zaoberali na inštitucionálnej úrovni systematickým zabezpečovaním kvality, to je meraním výstupov svojej činnosti (napr. uplatnením svojich absolventov, overovaním správnosti metód overovania vedomostí, schopností a zručností študentov, analýzou rôznych metód vzdelávania, riadenia a organizácie výskumnej činnosti a pod.). Z pohľadu ministerstva bude potrebné podporiť projekty vysokých škôl zamerané na rozvoj v oblasti budovania systémov zabezpečovania kvality v rámci inštitúcie a na ne nadväzujúce externé hodnotenie kvality v súlade s Európskymi štandardmi a odporúčaniami na zabezpečovanie kvality.
(180) Ďalším nástrojom, ktorý môže zabezpečiť skvalitňovanie vysokoškolského prostredia, je príprava a zverejňovanie štandardov a odporúčaných postupov na jednotlivé činnosti vysokých škôl, napr. prijímacie konanie, overovanie vedomostí študentov, prideľovanie kreditov jednotkám študijného programu, zabezpečovanie kvality inštitúcie, adaptačné vzdelávanie vysokoškolských učiteľov, štúdium študentov so zdravotným postihnutím, vzdelávanie orientované na potreby študenta a pod. Národný program reforiem Slovenskej republiky na roky 2008 – 2010 predpokladá zavedenie nástrojov ako tvorba štandardov a odporúčaní,  organizovanie seminárov s prezentáciou príkladov dobrej praxe a pod. Vytvorenie štandardov a odporúčaní je základom pre porovnávanie jednotlivých vysokých škôl v jednotlivých činnostiach, s ohľadom na uplatňovanie štandardov.
(181) V Slovenskej republike nie sú v dostatočnej miere k dispozícií analýzy miery implementácie, či dopadov jednotlivých rozhodnutí na vysokoškolský systém. Ide najmä o dopady a spôsob implementácie Bolonského procesu, jednotlivých právnych úprav a pod. Podpora samotného výskumu prostredia vysokých škôl (v oblasti finančného riadenia, rozvoja ľudských zdrojov, organizačnej štruktúry, spolupráce s praxou, dosahovaných výsledkov vo vzdelávaní,...) je kľúčová na prípravu koncepčných a strategických rozhodnutí v rezorte. Súčasne je obmedzená možnosť spätného hodnotenia úspešnosti implementácie jednotlivých politík. V rámci Národného programu reforiem Slovenskej republiky na roky 2008 – 2010 sa v roku 2009 vypracuje analýza zaoberajúca sa postavením vysokoškolského učiteľa.
(182) V roku 2008 bol ukončený projekt Uplatnenie absolventov vysokých škôl v praxi. V rámci projektu boli analyzované informácie o uplatnení absolventov, ktorí skončili svoje vysokoškolské štúdium v roku 2006. Podľa záverov štúdie takmer polovica zapojených firiem/inštitúcií zhodnotila teoretickú pripravenosť absolventov za lepšiu ako v minulosti, približne tretina ju považuje za rovnakú  a menej ako desatina ju považuje za horšiu ako v minulosti. Podobne to bolo aj v otázke praktickej pripravenosti absolventov. Štúdia súčasne upozornila na uplatnenie absolventov v iných odboroch, ako vyštudovali, resp. na pozíciách, kde sa vyžaduje nižšia kvalifikácia ako je vysokoškolské vzdelanie. Najhoršie z toho pohľadu dopadli absolventi poľnohospodárskych, lesníckych a veterinárskych odborov. Súčasne štúdia upozornila aj na problematiku uplatnenia bakalárov. I keď v roku 2006 bola väčšina študentov ešte v päťročných študijných odboroch a len malá časť študentov končila bakalárske štúdium, bude potrebné v spolupráci so zamestnávateľmi dopracovať profil a požiadavky na absolventa bakalárskeho študijného programu. Aj podľa údajov v tejto správe, väčšina absolventov bakalárskeho štúdia sa uchádzala automaticky o štúdium v druhom stupni a na toto štúdium aj bola prijatá. Touto problematikou sa bude ministerstvo zaoberať v rámci aktualizácie opisov študijných odborov po skončení komplexných akreditácií vysokých škôl a počas plnenia opatrenia podpora profesijne orientovaných študijných programov v rámci Národného programu reforiem Slovenskej republiky na roky 2008 – 2010. Rovnako k viacerým otázkam sa zamestnávatelia nevedeli jednoznačne vyjadriť, keďže mali skúsenosť s rôzne pripravenými absolventmi vysokých škôl. Zlepšenie v tejto oblasti by mal priniesť dodatok k vysokoškolskému diplomu, kvalitne pripravený profil absolventa, ktorý bude obsahovať informácie o jeho vedomostiach, zručnostiach a schopnostiach, ktoré štúdiom získal, v spojení so systémom overovania výsledkov vzdelávania. Transparentnosť vysokých škôl v tom čo robia a čo dosahujú je jedným zo základných princípov bolonského procesu a súčasne aj jedným z opatrení Národného programu reforiem Slovenskej republiky na roky 2008 – 2010.
(183) Od roku 2009 budú verejné vysoké školy čerpať finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov na obnovu a modernizáciu svojej infraštruktúry. Ministerstvo prostredníctvom svojej agentúry podporuje vysoké školy v príprave prostredia. V ďalších rokoch bude potrebné na tieto aktivity nadviazať ďalšími projektmi, ktoré zabezpečia dostatočné vyžitie vybudovanej infraštruktúry a umožnia zamestnancom vysokých škôl zapájať sa do medzinárodných projektov a sietí.
(184) I keď ministerstvo už niekoľko rokov monitoruje sociálne postavenie študentov, v rámci bolonského procesu je potrebné identifikovať aj skupiny, pre ktoré je vysokoškolské vzdelávanie z rôznych dôvodov nedostupné a identifikácia týchto dôvodov. V tejto oblasti nejde len o ekonomické dôvody, ale aj dôvody ako neexistencia ponuky vzdelávania vhodnou metódou, a tým nemožnosť zlúčiť pracovný, rodinný a študentský život, a pod. Ministerstvo plánuje podrobnejšie analyzovať túto problematiku v roku 2010.
(185) Aj s ohľadom na demografický vývoj v najbližších rokoch sa neočakáva nárast počtu študentov vysokých škôl z populácie maturujúcich. Nárast môže pokračovať v rámci vzdelávania strednej a staršej generácie, k čomu je však potrebné prispôsobiť podmienky vzdelávania a aj používané metódy. 
(186) V poslednom desaťročí boli vysoké školy systémom financovania motivované k zvyšovaniu počtu študentov. V súčasnosti ministerstvo pokračuje v oslabovaní dôležitosti  počtu študentov pri financovaní verejných vysokých škôl a vo väčšej miere zohľadňuje napr. výstupy výskumu.